Umetnici miljenici socijalističkog državno-partijskog sistema dobijali su priliku da pored grandomanskih skulptura vođe, urade i po koji veličanstven spomenik naučniku Nikoli Tesli.
Da podsetimo, u Muzeju „Nikole Tesle“ u Beogradu izložena je bronzana bista koju je, kako se kaže, po Teslinoj želji izradio njegov prijatelj, poznati vajar „nacionalne tematike i jugoslovenske kulturne saradnje“ Ivan Meštrović 1952. godine. Otprilike u isto vreme, pedesetih godina, kada je radio i monumentalni kip Josipa Broza koji će kasnije biti postavljen u Užicu, vajar Frano Kršinić je u zadatak dobio i izradu spomenika Nikoli Tesli, koji se danas nalazi ispred zgrade Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu. Prošle godine, na proslavi 150 godina rođenja našeg najpoznatijeg naučnika, na beogradskom aerodromu postavljen je spomenik, rad Drinke Radovanović. Odmah po otkrivanju ovog spomenika usledilo je glasno negodovanje stručne javnosti, apeli da spomenik što pre treba ukloniti i prozivke da je umetnica zapravo partijsko-državni skulptor u senci. Izradu spomenika finansirao je EPS, koji je smatrao da ima puno pravo da insistira na „svom čoveku“ odnosno na Drinki Radovanović. Sve je potpisao i Odbor za proslavu na čijem čelu je bio Vojislav Koštunica.
…I TESLA NA AERODROMU: Dela D. Radovanović
Bez obzira na to što ova umetnica i nema klasično akademsko obrazovanje, njoj su i ranije poveravani skulptorski zadaci od značaja. Još 1988, povodom 70 godina proboja Solunskog fronta, ispred Beogradskog sajma otkriven je spomenik vojvodi Živojinu Mišiću, visine blizu dva metra, rad D. Radovanović. U Kumodražu, spomenik vojvodi Stepi Stepanoviću, ispred njegove rodne kuće. Zatim, vojvodama Živojinu Mišiću, Petru Bojoviću, Radomiru Putniku, kralju Petru I Karađorđeviću, Karađorđu, Nikolaju Velimiroviću…
Najnoviji spomenik Nikoli Tesli proglašen je skulptorsko-investicionim promašajem. Stručna javnost, Likovna komisija grada i Komisija za imenovanje ulica i trgova u Beogradu, izneli su niz argumenata za svoju negativnu kritiku. Skupština grada pak ocenila je projekat na aerodromu pozitivno. Sama umetnica obračunala se sa svojim kritičarima nazivajući ih članovima svetske zavere, gde valjda po logici stvari pripadaju i članovi Međunarodnog udruženja likovnih kritičara, jer su i oni reagovali.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Osećali smo da nečemu dolazi kraj. Naravno, niko od nas nije znao šta nas čeka, naročito ne da će se sve tako krvavo raspasti, ali da će sve biti drugačije – to se osetilo u vazduhu. I Titova smrt se desila upravo na početku te dekade. Mislim da je među nama postojao iracionalni osećaj ‘sad ili nikad’”
“Hoćemo da napravimo veliki nezavisni teatar, da radimo ono što mi hoćemo, što druge kolege hoće... A o tome kakva je situacija na nezavisnoj sceni najbolje govori to što nam je Ministarstvo za kulturu za ovaj projekat dalo dve hiljade evra bruto, to je hiljadu i osamsto neto”
"Najveća pretnja srpskom jeziku nisu nekakve mračne strane sile poput latinice, anglicizama ili interneta, nego tvrdokorna domaća nepismenost i nekultura", rekao je pre koju godinu Ranko Bugarski u razgovoru za „Vreme“
„Ljudi su toliko puni straha da pravo na svoje mišljenje odbijaju u startu. Oni hoće da svoju krivicu podele sa drugima, da ne preuzimaju odgovornost, u jednoj neodređenosti hoće ljudi da žive“
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!