Otvoren je treći Kaleidoskop, pet nedelja kulturno-umetničkih programa na Velikom Limanu, mestu gde se susreću industrijsko nasleđe Novog Sada i savremeno stvaralaštvo mladih umetnika
Juče, u sredu, završeno je četvorodnevno otvaranje manifestacije Kaleidoskop kulture, organizovane u okviru projekta Fondacija Novi Sad – Evropska prestonica kulture. Biće to treće izdanje Kaleidoskopa kulture, nazvano „Liman 5“. Njegovo otvaranje je bila atraktivna najava pet narednih nedelja, ovogodišnji Kaleidoskop traje do 10. oktobra, koje će biti bogate kulturnim dešavanjima i koje će, ujedno, predstavljati svojevrsnu platformu za nastanak kulturno-umetničkih programa na prostoru nekadašnjeg Velikog Limana, kao polazne lokacije na kojoj se susreću industrijsko nasleđe Novog Sada i savremeno stvaralaštvo mladih umetnika.
Evo ukratko ilustracije programom zaista bogatog otvaranja.
Kreativni koncept otvaranja nazvan je „Radovi u toku“ čime se uspostavlja veza industrijske i zanatske prošlosti i budućnosti u formi kreativne i umetničke produkcije. Programsku celinu „Liman 5“, kako je nazvan ovogodišnji Kaleidoskop kulture, otvorio je multimedijalni događaj – performans Wirefull umetničkog kolektiva Karkatag iz Beograda koji kroz video i svetlosnu instalaciju (autor Izvanredni Bob / Incredible Bob), muziku komponovanu upravo ovim povodom (novosadski tehno producent Lag) i inovativnu scenografiju (autori Milica Stojšić i Aleksandra Tatić) predstavlja idejni narativ Velikog Limana i njegovu transformaciju iz industrijskog kvarta u inovativni i dinamični gradski distrikt. Uklopljen u prostor današnjeg Velikog Limana, Wirefull je ispričao priču o promeni, odnosno spaja bivšu namenu prostora fabrike za proizvodnju žice sa njenom aktuelnom namenom.
Milica Stojšić, inače koordinatorka umetničkog koncepta „Liman 5“, smatra da priča koju su prezentovali na otvaranju treba da ostane otvorena, kako bi omogućila „nastanak i razvoj lokalne umetničke scene, podržati je, a onda i biti dovoljno otvorena za sve vrste kulturnih i umetničkih programa koji ovde treba da nastanu. Polazeći od istorijskog i kulturološkog konteksta koji Kineska četvrt nosi sa sobom, pokušali smo da kroz umetnički koncept ‘Liman 5’ napravimo vezu sa tom industrijskom i zanatskom prošlošću i budućnošću koja treba da bude forma kreativne i umetničke produkcije.“ Ana Dimitrijević iz umetničko-produkcijskog kolektiva Karkatag objašnjava: „Pokušali smo da kroz Wirefull iskoristimo nasleđe ovog konkretnog mesta. Rad je jako site–specific, urađen je kompletno od žice, zato što je Fabrika bila fabrika za proizvodnju žice, ali sa namerom da se spoji taj minuciozni rad, vrlo precizno sklapanje nekih konstrukcija, to precizno polako kretanje i onda sam umetnički kontekst i zaigranost same publike i poziv publici da učestvuje, jer bez publike se rad ne dešava.“
Predstavom Ana Frank Šabačkog pozorišta u režiji Jelene Bogavac, na Velikom Limanu otvoren je 47. Internacionalni festival alternativnog i novog teatra
(INFANT). Zatim, ispred Lančare, u okviru novopokrenutog filmskog festivala Obnova prikazani su filmovi Poseban tretman Gorana Paskaljevića, Tri karte za Holivud Božidara Nikolića, Nacionalna klasa Gorana Markovića i drugi. Marko Vejinović, iz Obnova film festivala, priča da „su se veoma brzo povezali sa ciljevima Fondacije Novi Sad – Evropska prestonica kulture kako bi ovo mesto doživelo novi oblik i neko novo vreme i novu priliku. Naš festival je dao doprinos time što smo nastojali da baštinimo neke obnovljene i jako bitne stvari, koje možda preskočimo, zaboravimo zbog brzine života.“
foto: v. veličković…spektakularni Rigoleto,…
Otvorene su i četiri izložbe: „Otvoreni atelje“ Tadije Jančića, Petra Mirkovića i Borisa Lukića, „Veliki Liman: Narativi nasleđenog prostora“ PDP konferencije, „Priče iz radionice“ Bojana Đurišića i izložba studenata Odseka za umetnost i dizajn Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu.
U svemu raznolikom što se u okviru Kaleidoskopa dešavalo tokom četiri dana u Novom Sadu, neophodno je izdvojiti multimedijalni operski spektakl, izvođenje Verdijeve opere Rigoleto, ne samo zato što je ovo bilo prvo izvođenje te opere na otvorenom nakon njene premijere pre 170 godina u Veneciji, već pre svega zbog izuzetnog muzičko-scenskog doživljaja. Posebna atrakcija bila je video-projekcija na fasadi dugačkoj 50 metara. Spektakl je koprodukcija Fondacije Novi Sad – EPK i Srpskog narodnog pozorišta, dirigovao je Luis Gorelik iz Argentine, a reditelj je Aleksandar Nikolić.
foto: u. dožić…rad sa izložbe
Prostor Češkog magacina, gde je izvedena opera Rigoleto, bio je inspirativan Aleksandru Nikoliću: „Ovaj prostor, blizina reke, stanje u kome se ova zgrada danas nalazi, njena prvobitna namena, pružaju potpuno novu uzbudljivu vizuru za publiku, a i jako uzbudljivu vizuru za izvođače. Ovo je bio veliki izazov, mi smo se zapravo osećali kao da radimo potpuno novu predstavu. Video-projekcija na fasadi je pomogla da se izraze neke stvari koje nikada ne biste mogli da imate u klasičnom pozorištu, na primer da se fasada sruši pred vama. Da se cela Dukina palata, cela fasada pod kletvom jednog poniženog oca, sruši na dvorane. U ovoj situaciji mi to možemo da izvedemo!“ U Nikolićevoj verziji Rigoleta istaknut je balet, tačnije – inkorporiran je u operu kao njen organski deo. S obzirom da je uobičajeno da u operskoj predstavi balet samo gostuje kao njena zasebna celina, bio je to još jedan element koji je ovu postavku Rigoleta učinio posebnom.
Idejno zasnovan na koncepciji očuvanja i promocije nasleđa kroz moderan izraz, ovogodišnji Kaleidoskop objedinjuje programe ustanova i nezavisne scene, promovišući raznolikost Novog Sada. Pet ovogodišnjih tema, svaka za po jednu nedelju Kaleidoskopa, jesu arhitektura, izvođačka umetnost, književnost, vizuelna i primenjena umetnost. Ovim redosledom kroz tematske okvire Kaleidoskop kulture predstavlja prostore i programe širom Novog Sada, predstavljajući i sam grad na svojstven način i ostavljajući publici izbor da od niza sadržaja odabere kolekciju događaja spram sopstvenih afiniteta, i tako kreira jedinstven (tzv. lični) kaleidoskop kulture.
Prema rečima Nemanje Milenkovića, direktora Fondacije, ovo je „jedinstven podvig u Srbiji i regionu. Svojom kulturom zajedništva, uključujući sve Novosađane, on ne samo što nadilazi uobičajeni pristup kulturi, već ovogodišnjom organizacijom, uživo i onlajn, prevazilazi ograničenja nametnuta virusom korona.“ Naime, programi ovogodišnjeg Kaleidoskopa kulture biće dostupni i onlajn. U Fondaciji kažu da je podrška onlajn posetilaca velika, i da je to novi podstrek razvoju kulture. Na taj način ovogodišnji Kaleidoskop kulture nadilazi okvir realizacije kulturnih programa na klasičan način. Događaji smešteni paralelno i u ravan živog izvođenja, ali i u onlajn sferu, svedoče da je korona virusom izazvana „nova normalnost“ u domenu kulture uticala na nadgradnju klasičnih u nove formate.
Dakle, treći Kaleidoskop je i zvanično otvoren, uživajte!
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Danas je dovoljan jedan klik na Guglu da saznamo o nekom gradu sve; od istorije, klime, umetničkih ponuda... pa sve do jeftinih restorana! Ali pravi čitaoci neće ‘klik’, već emociju koja će da pokrene njihov proces proživljavanja, a ne pukog konzumiranja”
Bombardovanje čula postalo je nova fascinacija u konzumiranju umetničkih dela, a izraz “imerzivno” postao je ključna reč u vokabularu Britanaca za opisivanje i vrednovanje svake izložbe. Među brojnim ove letnje sezone, u fokusu su tri
Letnjikovci i vile u Vrnjačkoj Banji kriju mnoge tajne nekadašnjih vlasnika kao i burne istorije ovog mesta u kojem organizovani turizam postoji već 156 godina, a nije prestajao ni za vreme Drugog svetskog rata kada se ovde smestio Štab Druge oklopne divizije Trećeg rajha
Najnoviji roman Aleksandra Novačića Solženjicin: Odisej iz Gulaga objavljen je krajem jula u Beogradu, u izdanju izdavačke kuće Logos. Aleksandar Solženjicin je pre pedeset godina bio proteran iz SSSR-a, a državljanstvo mu je oduzeto. Posle 20 godina, poput antičkog Odiseja, vratio se u svoju opljačkanu Itaku gde su se prosci nadmetali za ruku njegove voljene Penelope, Rusije. U narednim brojevima “Vreme” će preneti najzanimljivije delove romana, uz dozvolu autora i izdavača
Na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla" se već nekoliko puta ponavlja isti kvar usred letnje sezone. Nadležni kažu da se radi o globalnom kvaru na softveru, ali analitičari smatraju da je neobično da kvar tako dugo traje i da IT stručnjaci ne mogu da ga otklone
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!