Stranih ulaganja na tržištu nema gotovo godinu dana, štediše povukle 250 miliona evra, banke najavljuju povećanje kamatnih stopa na kredite
ZA 300 KEKA: Radnička klasa BiH
Posledice svetske finansijske krize postale su vidljive kada su se početkom oktobra širom Bosne i Hercegovine stvorili redovi štediša koji su vadili svoje depozite iz banaka. Za samo nekoliko dana podignuto je 81 milion konvertibilnih maraka u Federaciji BiH i 17,4 miliona u Republici Srpskoj. Konačan bilans dignutih para je, prema podacima Centralne banke BiH, 500 miliona maraka – otprilike nešto više od 250 miliona evra. Građani u bankama drže, inače, oko šest milijardi maraka. Paniku je možda potpalila finansijska kriza, ali i friška sećanja na izgubljenu staru deviznu štednju koju potražuje, još uvek neuspešno, nekoliko hiljada građana Bosne i Hercegovine. Tome treba dodati i generalno nepoverenje građana (ovog puta sasvim opravdano) u (ne)sposobnost ovdašnjih predstavnika vlasti da se nose s finansijskim cunamijem.
Prva reakcija na povlačenje novca iz banaka došla je od guvernera Centralne banke BiH Kemala Kozarića, koji je na fin način upozorio javnost da povlačenje para iz banaka u realnosti znači da će biti teže dobijati kredite, da će oni biti manji, a kamatne stope veće. Prva akcija došla je ne od strane vlada, već Agencije za osiguranje depozita, koja je dala predlog da se poveća iznos osiguranih depozita sa 7500 KM na 15.000 KM , što bi iznosilo oko 7500 evra. Druga akcija koja bi trebalo da osigura likvidnost banaka takođe dolazi od strane Centralne banke, a odnosi se na smanjenje obaveznih rezervi za banke sa 18 na 14 odsto, čime bi se likvidnost banaka povećala na 727 miliona konvertibilnih maraka.
Za sada je to jedina implementirana odluka – predlog za osigurani iznos depozita, Nikola Špirić, predsedavajući Saveta ministara BiH, „razmatra“ nakon povratka iz Vašingtona, a konačan rezultat bio je da su se svi usaglasili sa predlogom, koji još nije sproveden u realnosti. Premijer Vlade Federacije BiH Nedžad Branković izjavljuje da BiH zahvaljujući svojoj „izolaciji“ može da preživi postojeću krizu, te da „u našem modelu oporavka možemo biti jedno lijepo i prosperitetno društvo“.
Prva nejasnoća u izjavi jednog od najodgovornijih ljudi u državi jeste „izolacija“. Većina banaka koja radi u BiH je stranog porekla (Raiffaisen, Hypo-Alpe-Adria, Intese itd.) Njihov eventualni pad na domaćem tržištu mogle bi da pokriju banke matice u Evropi, ali logično pitanje, na koje bi svaka vlada morala da ima odgovor, jeste – šta ukoliko padnu banke matice, što u trenutnoj situaciji nije isključeno? Za BiH bi to direktno značilo smanjenje proizvodnje koja se u velikoj meri oslanja na kredite. Stranih ulaganja na tržištu nema gotovo godinu dana, što je dovelo do pada vrednosti emitovanih deonica.
Takođe nije baš najjasnije o kakvom modelu oporavka premijer govori. Banke najavljuju povećanje kamatnih stopa na kredite (mogućih 12 odsto), uprkos upozorenjima iz Centralne banke da je „prošlo vrijeme visokih profita“ te da bi banke, između ostalog, trebalo da se oslanjaju na unutrašnje rezerve i smanje troškove. Povećanje kamatnih stopa će, prema procenama pojedinih stručnjaka, prvenstveno uništiti tržište nekretnina, koje je gotovo jedino iole profitabilno. Prodaja stanova je praktično stala. Iako su cene kvadrata pale u poslednje vreme, i dalje su nerealne – u centru Sarajeva se trenutno kvadrat ceni i do 4000 KM (oko 2000 evra). U Bijeljini se kvadrat kreće od 1000 do 1800 maraka, dok je cena u Banjoj Luci od 1300 maraka na periferiji do 2500 u centru. Sa većim kamatnim stopama, ali i sa porastom inflacije, većina građana neće moći da vraća stambene kredite, što će takođe izazvati nove ekonomske potrese u zemlji. Nikome nije jasno da li i kakav plan vlada ima za rešavanje ovog potencijalnog problema. Verovatno nikakav.
Pad potrošnje smanjuje i prihod od PDV-a, koji čini osnovu budžeta svih vlada u BiH. Budžet Federacije BiH za 2009. godinu biće smanjen za 350 miliona maraka, dok se trenutno vodi rasprava oko državnog budžeta BiH. Dok Savet ministara traži smanjenje predviđene cifre, Ministarstvo finansija i trezora odbija da izradi novi nacrt budžeta, jer bi se time prema njihovoj tvrdnji ugrozili „kapitalni projekti“ koji BiH vode ka NATO-u i Evropi. Mera koja je, međutim, sigurna, jeste povećanje stope PDV-a sa 17 na 23 odsto, od januara 2009. godine. Vredi podsetiti da je i sa stopom od 17 odsto Federacija BiH pred bankrotom, a da su plate državnih službenika povećane (ponovo) u poslednja dva meseca, te da su i do osam puta veće od prosečnih plata običnih smrtnika. No, to je valjda Brankovićeva vizija „lijepog i prosperitetnog društva“…
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!