![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1213738_enjou.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1213738_enjou.jpg)
TV manijak
Beograd na maketi
Političari su najnežniji kada maštaju o neimarskim poduhvatima – ne uskraćujmo im to
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1211717_14-01.jpg)
Intervju – Michel Saint-Lot, direktor kancelarije UNICEF-a u Srbiji
Ono što treba promeniti
"Naša glavna briga trebalo bi da bude kako da smanjimo jaz između nacionalnog nivoa i ugrožene dece, jer dispariteti pokazuju da su deca iz ruralnih oblasti, iz siromašnih domaćinstava i iz romskih naselja u mnogo gorem položaju"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1211714_62-01.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1209885_58-06.jpg)
Gen smrti
Imamo li rok trajanja
Naučna disciplina koja se bavi smrću naziva se tanatologija i uspela je, u više raznovrsnih škola i teorija, da opiše čovekov odnos prema smrti. Prema rasprostranjenom konceptu švajcarskog psihijatra Elizabet Kibler-Ros, smrt uslovljava ljudsko ponašanje i grupno i pojedinačno. Prošle godine istraživači sa prestižne Medicinske škole u Harvardu otkrili da geni nose informaciju o tome koje je doba najverovatnije za smrt organizma
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1208155_franz-VF_14814.jpg)
Stogodišnjica smrti Franca Ferdinanda
Beli lovac, crno srce
Živeo je pedeset godina i imao troje (zakonite) dece. Ubio je skoro 275 hiljada životinja. Nadvojvoda Franc Ferdinand, prestolonaslednik Habsburške monarhije, ubijen pre ravno stotinu godina, u istoriji je zapamćen kao svojevrstan čovek bez svojstava. Knjiga Grega Kinga i Sju Vulmans pokušava da predoči ljudski lik žrtve Sarajevskog atentata
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1208124_54-19.jpg)
Evropska unija – Izbor šefa Evropske komisije
Junker – Merkel 2:0
Mesec dana nakon izbora za Evropski parlament konačno se nazire ko će biti na čelu Evropske komisije: provereni kadar EU, nosilac liste narodnjačkih partija Žan-Klod Junker. Njegovo postavljenje otkriva sve peripetije briselske politike, jer socijaldemokrate traže protivusluge, Evropski parlament više uticaja, a Britanci se po običaju ljute
Nuspojave
Gde ste bili kad mi poginusmo
Svaka spoljna politika je zapravo unutrašnja politika, a ova je još i istraga "unutrašnjeg neprijatelja"
Portret savremenika – Met Frejzer, umetnik
Sakati provokator
Pre skoro dve decenije vezao se lisicama ispod autobusa kako bi se osobama s invaliditetom osigurao pristup javnom prevozu. Danas važi za jednog od najpoznatijih britanskih umetnika performansa – izvodi striptiz skidajući proteze za ruke, šeta go po sceni pored prelepe i takođe gole žene, bori se protiv negativaca demonstrirajući kung-fu veštine i bez zadrške koristi reči "bogalj", "sakat" i "retard"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1206507_Srdjan_Koljevic_09.jpg)
Intervju - Srđan Koljević, režiser
Vremena i strpljenja
"Uklapanje u novu sredinu je najveći psihološki problem teme o izbeglicama. Mnogi ljudi grčevito žele da zadrže elemente svog identiteta, života, navike iz svoje stare sredine, i zato ne prihvataju okolinu u koju su bačeni. Nekako uvek misle da je ono što su ostavili, napustili, značajnije i veće - što je najčešće i slučaj - od onoga gde su nasilno došli"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1206494_Karajlic_Nele_09.jpg)
Lektira – Odlomak iz knjige Fajront u Sarajevu Dr Neleta Karajlića
Ravno do dna
Beogradska izdavačka kuća Laguna objavila je ovih dana autobiografsku knjigu Dr Neleta Karajlića Fajront u Sarajevu. Književni prvenac legendarnog frontmena Zabranjenog pušenja predstavlja zavodljivu i sugestivnu priču u kojoj se mešaju dva narativna toka: aktuelni i retrospektivni. U magnovenju, na ivici smrti, nakon preživljenog srčanog udara, Karajlić u svojoj glavi iznova prolazi kroz čitav dotadašnji život: od detinjstva u sarajevskom naselju Koševo početkom šezdesetih godina prošlog veka do stvarnosti bolničke šok sobe u Beogradu pola veka kasnije. Kroz Karajlićevu autobiografiju defiluju njegovi bližnji, širokoj publici i znani i neznani, ali i globalne političke i muzičke zvezde: od Tita do Eltona Džona. Čitalac će u ovoj knjizi iz prve ruke saznati kako su nastajali Zabranjeno pušenje, Top lista nadrealista, kao i ceo Nju primitivs pokret. Fajront u Sarajevu je hronika zlatnih sarajevskih sedamdesetih i osamdesetih XX veka: od Indeksa i Bijelog dugmeta do Olimpijade, ali i svedočanstvo o početku krvavih devedesetih, kada Karajlić sa svojom porodicom, zajedno s mnoštvom drugih, znanih i neznanih Sarajlija odlazi iz svog grada. Uz dozvolu izdavača, "Vreme" u ovom broju donosi poglavlje iz Fajronta u Sarajevu u kome pisac govori o tegobnom i mučnom rastanku sa zavičajem
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1204697_20889346_a.jpg)
Odlomak iz knjige Samo bogovi mogu obećati (Geopoetika, 2014)
I dečak može obećati
Dvadeseto svetsko prvenstvo u fudbalu počinje u Brazilu u četvrtak, 12. juna. Savršena lektira za njegovo praćenje jeste knjiga Bože Koprivice Samo bogovi mogu obećati, objavljena nedavno u izdanju "Geopoetike". "Vreme" je o prvom izdanju ove "megažanr knjige", koja je istovremeno i esej i autobiografija i intimni vodič kroz istoriju svetskih fudbalskih prvenstava, a koje je objavljeno 2010. u izdanju zagrebačkog "Ljevka", već pisalo ("Sve jeste ako voliš", "Vreme" broj 1025). Novo izdanje Koprivičine knjige je prošireno i dopunjeno poglavljem iz koga, preporučujući je čitaocima, donosimo odlomak