Ključne prednosti mirnog rešavanja radnih sporova su unapređenje socijalnog dijaloga, smanjenje broja štrajkova, poboljšana komunikacija sa socijalnim partnerima, rasterećenje sudova, efikasnost postupka, neformalnost i relaksiranost, jednostavnost i ekonomičnost i besplatnost postupka
dr Ivica Lazovic pravnikfoto:privatna arhiva…
U Republici Srbiji radni sporovi se prvenstveno rešavaju sudskim putem, uglavnom pred sudovima opšte nadležnosti, ali je prisutno i njihovo alternativno rešavanje. Sudskim putem, radni sporovi se rešavaju pred sudovima opšte nadležnosti uz primenu pravila parničnog postupka, prilagođenih specifičnostima radnih sporova. Opšte poznato je da su sudovi opšte nadležnosti koji rešavaju radne sporove u prvom stepenu previše opterećeni, te da se radni sporovi jako dugo rešavaju i ovi postupci traju godinama uprkos načelu hitnosti.
Parnični postupak u radnim sporovima pokreće se tužbom u roku od 60 dana od dana dostavljanja rešenja poslodavca, odnosno saznanja za povredu prava, i ovaj rok je prekluzivan, odnosno propuštanje roka za podnošenje tužbe vodi gubitku prava na sudsku zaštitu i odbacivanje tužbe zbog neblagovremenosti.
Teško je proceniti broj sudskih postupaka koji se vode vezano za radne sporove, pa se tako u štampi moglo pročitati o čak 73.000 takvih sporova, a po sudiji čak 258 parnica iz radnog odnosa, kao i da ovi postupci u proseku traju oko pet godina.
ALTERNATIVNO REŠAVANJE RADNIH SPOROVA
U pravnom sistemu Republike Srbije od 2004. godine egzistira Zakon o mirnom rešavanju radnih sporova. Na osnovu ovog propisa, kolektivne i individualne sporove moguće je rešavati mirnim putem metodama mirenja i arbitraže, posredstvom specijalizovane institucije – Republičke agencije za mirno rešavanje radnih sporova. Iako se radi o državnom organu, obezbeđena je nezavisnost u rešavanju radnih sporova tako što radne sporove rešavaju nezavisni miritelji i arbitri, koji se angažuju ad hok i biraju ih strane u postupku iz imenika koji vodi ova Agencija.
NADLEŽNOST AGENCIJE
Individualnim radnim sporom smatra se spor povodom: otkaza ugovora o radu; radnog vremena; ostvarivanja prava na godišnji odmor; isplate zarade/plate, naknade zarade/plate i minimalne zarade u skladu sa zakonom; isplate naknade troškova za ishranu u toku rada, za dolazak i odlazak sa rada, regresa za korišćenje godišnjeg odmora i druge naknade troškova u skladu sa zakonom; isplate otpremnine pri odlasku u penziju, jubilarne nagrade i drugih primanja u skladu sa zakonom; diskriminacije i zlostavljanja na radu. Individualni radni sporovi se rešavaju postupkom arbitraže, u kome treća nezavisna strana, arbitar, odlučuje o predmetu spora u roku od 30 dana. Izuzetak je zlostavljanje i diskriminacija na radu, gde arbitar nastoji da postigne sporazum strana. U suprotnom, upućuje ih na sudsku zaštitu. Arbitražno rešenje ima snagu sudske presude i pravosnažno je i izvršno danom dostavljanja stranama u sporu.
Kolektivnim radnim sporom smatra se spor povodom: zaključivanja, izmena i/ili dopuna kolektivnog ugovora; primene kolektivnog ugovora u celini ili njegovih pojedinih odredaba; primene opšteg akta kojim se regulišu prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih, poslodavca i sindikata; ostvarivanja prava na sindikalno organizovanje i delovanje i ostvarivanje prava na utvrđivanje reprezentativnosti sindikata kod poslodavca; štrajka; ostvarivanja prava na informisanje, konsultovanje i učešće zaposlenih u upravljanju, u skladu sa zakonom; utvrđivanja minimuma procesa rada, u skladu sa zakonom. Kolektivne radne sporove rešavaju miritelji u postupku mirenja, tako što nastoje da dovedu strane do obostrano prihvatljive preporuke o rešenju spora i nakon nje i sporazuma o rešenju spora. Sporazum ima snagu izvršne isprave, odnosno postaje sastavni deo kolektivnog ugovora ako se odnosi na tu materiju.
POKRETANJE I VOĐENJE POSTUPKA
Postupak mirnog rešavanja radnog spora pokreće se podnošenjem Predloga Agenciji, koji strane u sporu mogu da podnesu zajednički ili pojedinačno. Predlog sadrži naročito: ime, prezime i adresu, odnosno naziv i sedište strana u sporu, predmet spora. Uz predlog, strane u sporu dostavljaju dokumentaciju u vezi sa predmetom spora, kao i imena svedoka ako ih imaju.
Ako je predlog podnela jedna od strana u sporu, Agencija dostavlja predlog i dokumentaciju drugoj strani u sporu i poziva je da se u roku od tri dana izjasni da li prihvata mirno rešavanje spora.
Miritelja odnosno arbitra sporazumno određuju strane u sporu iz Imenika, u zajedničkom predlogu, odnosno u roku od tri dana od dana prihvatanja pojedinačnog predloga. Ako strane u sporu sporazumno ne odrede miritelja odnosno arbitra, određuje ga direktor Agencije.
Agencija dostavlja predlog i dokumentaciju u vezi sa predmetom spora miritelju, odnosno arbitru koji je određen za rešavanje konkretnog spora. Arbitar je dužan da zakaže raspravu u roku od tri radna dana od dana prijema predloga i dokumentacije o predmetu spora, i o tome obaveštava strane u sporu. Arbitar donosi rešenje o predmetu spora u roku od 30 dana od dana otvaranja rasprave, a i miritelj ima isti rok, koji se izuzetno može produžiti za još 30 dana.
KO SU MIRITELJI I ARBITRI
Miritelji i arbitri su nezavisni stručnjaci, eksterni eksperti koji su na listi koju Agencija vodi i bira ih Socijalno-ekonomski savet, odnosno Komisija koju čine predstavnici Ministarstva rada, odnosno predstavnici Vlade, zatim predstavnici sindikata koji su reprezentativni u Srbiji i predstavnici Unije poslodavaca. To su profesori, advokati, stručnjaci iz različitih oblasti, bivše sudije. Oni su potpuno nezavisni u svom radu, rukovode se etičkim načelima, propisanim etičkim kodeksom postupanja miritelja i arbitara. Oni kroz činjenice i primenu prava dolaze do odluke koja može da bude arbitražna, a može da bude u vidu sporazuma o rešenju nekog kolektivnog spora.
PRAKSA I PREDNOSTI AGENCIJE
Od osnivanja do kraja 2022. godine, pred Republičkom agencijom za mirno rešavanje radnih sporova podneto je 21.293 predloga za mirno rešavanje radnog spora. Od tog broja, 20.843 su bili individualni radni sporovi i 450 kolektivni. Broj pokrenutih postupaka pred Republičkom agencijom za mirno rešavanje radnih sporova se prosečno kreće oko 1000 pokrenutih postupaka godišnje, ali taj broj se menja, na primer 2019. godine mirno je rešavano 2300 radnih sporova što je i rekordan broj, 2018. godine bilo je 957 postupaka, a u 2017. godini mirno se rešavalo 1074 radna spora.
U praksi, najčešći individualni radni sporovi su sporovi koji se odnose na neisplaćivanje zarade, zastupljeni su i sporovi koji se odnose na otkaz ugovora o radu i neisplate drugih naknada iz rada i po osnovu rada, kao i zlostavljanje i diskriminaciju na radu.
Najčešći kolektivni radni sporovi su sporovi koji se odnose na zaključenje kolektivnog ugovora i štrajk kod poslodavca, a zastupljeni su i sporovi nastali primenom Kolektivnog ugovora i povredom prava na sindikalno organizovanje i štrajk.
Ključne prednosti mirnog rešavanja radnih sporova su: unapređenje socijalnog dijaloga, smanjenje broja štrajkova, poboljšana komunikacija sa socijalnim partnerima, rasterećenje sudova, efikasnost postupka, neformalnost i relaksiranost, jednostavnost i ekonomičnost i besplatnost postupka.
Radni sporovi mogu da se efikasno rešavaju mirnim putem i za to su obezbeđeni adekvatni institucionalni mehanizmi. Međutim, treba imati u vidu ograničenu nadležnost, kao i neophodnu saglasnost volje obeju strana u sporu da ga rešavaju mirnim putem. Ipak, preporuka je da se pre sudskog spora, uvek kada je to moguće, pokuša sa mirnim rešenjem imajući u vidu sve navedene prednosti.
Autor je direktor Republičke agencije za mirno rešavanje radnih sporova
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Da li je osnovano stavljati i sposobne i one malo manje sposobne u isti koš? Da li se zaista zapošljavanjem penzionera utiče na veću nezaposlenost mladih ljudi? Da li penzioneri moraju živeti u klišeima – igrati šah, šetati, ne raditi ništa do sudnjega dana (i uglavnom finansirati svoje potomke – u skladu sa mogućnostima)? Ne otpisujmo starije da nas ne otpišu naša deca
Jasno je da uloga suda prilikom odlučivanja o sporazumu o priznanju krivičnog dela ne bi smela biti jednostavna ocena uslova, odnosno da li je predložena kazna u zakonom propisanim granicama. Takvo pravno rešenje bi oduzelo sudu njegovo najvažnije ustavno i zakonsko ovlašćenje - da izriče krivičnu sankciju. U suprotnom bi kaznu izricao javni tužilac, dok bi sudija bio obavezan da takvu sankciju prihvati, za šta nema osnova u zakonu
Međuvreme
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!