Iako je Srbija članstvo u EU odredila kao strateški cilj, većina stanovništva je proruski raspoloženja. Njihovi razlozi o pitanju odnosa Kosova i sankcija, istorijskog prijateljstva, i ekonomske razmene, su neutemeljeni
Srbija je jedina zemlja kandidat za članstvo u Evropsku Uniju koja nije uvela sankcije Rusiji. Iako se u jednom trenutku činilo da se stvara medijska priprema za konačno distanciranje od istoka, ispostavilo se da to ipak neće tako skoro biti – ako ikada i bude. Prema istraživanju Demostata, oko 80 odsto građana protiv je uvođenja sankcija. Izjave državnog vrha i opozicije o tome su suprotne i konfuzne.
Nedavna rasprava lidera Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa i predsednika Pokrajinske Vlade i funkcionera SNS-a Dragana Mirovića, u kome je prvi pozvao na uvođenje sankcija, a drugi izneo tvrdnje zašto to ne bi trebalo da se desi, je ujedno i slika razloga koji se u našoj javnosti najčešće navode protiv uvođenja sankcija. RSE ih je analizirao, na osnovu njihove rasprave.
Osnovni stav je da bi Srbija uvođenjem sankcija sebi na duži vremenski rok nanela veliku političku i još veću ekonomsku štetu.
Foto: FoNet Foto:FoNet
Politička šteta uvođenja sankcija Rusiji odnosi se na rusko protivljenje nezavisnosti Kosova. Međutim treba imati u vidu da postoji šansa da će nakon agresije na Ukrajinu, Rusija zagovarati pravo na samoopredeljenje teritorija koje je zauzela, te da se može desiti da u nekoj doglednoj budućnosti Kremlj promeni politički kurs i po pitanju Prištine.
Zatim, takođe na temu Kosova, smatra se da bi uvođenje sankcija Rusiji značilo indirektno priznanje nezavisnosti Kosova kojoj naginje EU. Činjenica je međutim da ta dva događaja nisu uzročno posledično vezana. Od strane zvaničnika EU jasno je određeno da je međusobno priznanje Beograda i Prištine peduslov za ulazak u Uniju, ali to nema nikakve veze sa usklađivanjem Srbije sa zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU, gde spada uvođenje sankcija.
Treba reći i da iz Rusije do sada niko zvanično nije izašao u javnosti sa porukom da bi uvođenje sankcija, značilo gubitak te podrške.
Tačno je da većina građana Srbije Rusiju percipira kao prijateljsku zemlju, i da je prema trenutnim istraživanjima 80 odsto stanovnika protiv sankcija, ali je tačno i da je ovaj procenat posledica uticaja višegodišnjeg proruskog sadržaja na režimskim medijima.
Percipiranje istorijskog prijateljstva Srbije i Rusije tradicionalno preovladava u srpskom društvu. Međutim to prijateljstvo je, istorijski posmatrano, velika zabluda.
Rusija jeste blokirala 2015. usvajanje Rezolucije Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija o Srebrenici kojom se osuđuje genocid u julu 1995. godine, a koju je predložila Velika Britanija i podržale Sjedinjene Američke Države i zemlje Evropske unije, ali je to uradila sledeći neki svoj interes. Postoji više primera kada je ruski interes bio u direktnoj suprotnosti sa srpskim, čak štaviše na štetu srpskog. San Stefanski ugovor 1878. godine je jedan od takvih.
Takođe, prilikom usvajanja sankcija SR Jugoslaviji 1990-ih godina, Rusija je u sklopu Saveta bezbednosti glasala – za.
Ekonomska šteta uvođenju sankcija tiče se spoljnotrgovinske razmene.
Evropska unija je najveći trgovinski partner Srbije. Prema podacima Republičkog zavoda za statistiku 60.3 odsto ukupne spoljnotrgovinske razmene odlazi na EU, dok Rusiji pripada samo nešto manje od 4 odsto srpskog izvoza I 5,3 odsto uvoza iz Rusije.
Najviše stranih direktnih investicija (SDI) dolazi iz zemalja Evropske unije – 1.848,2 miliona evra samo tokom 2021. godine, pokazuju podaci Narodne banke Srbije (NBS). Za isti taj period iz Rusije je u Srbiju uloženo 162,2 miliona evra.
Srbija jeste zavisna od ruskog gasa, ali započinje korake ka pronalaženju drugih puteva, kao i diverzifikaciji izvora snandbevanja.
Mišljenje da Srbija neće ništa “konkretno i opipljivo osetiti od EU” je neutemeljeno. Kako piše na sajtu Ministarstva za evropske integracije, “od 2001. godine, EU je kroz nekoliko različitih instrumenata i fondova obezbedila Srbiji više od tri milijarde evra bespovratnih sredstava”.
F.M./RSE
Čitajte dnevne vesti, analize, komentare i intervjue na www.vreme.com
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Novinarka televizije „Informer“ sprovela je u Malom Zvorniku pred dolazak predsednika Srbije Aleksandra Vučića anketu sa lokalcima. Nasumični govornici o litijumu misle sve najbolje, o demonstrantima sve najgore, a predsednik Srbije ih kasnije preko reda pušta u salu koja broji 56 mesta
Krajiški Srbin Nemanja Berić uhapšen je na graničnom prelazu Bajakovo zbog toga što je pevao krajiške pesme. Nije jedini. Predsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta traži najoštriji protest Beograda
V.d. direktora Pošte Srbije Zoran Anđelković rekao je da Srbi sa KiM mogu da idu u Merdare po penzije, da će pošta tamo zbog njih sada raditi šest dana nedeljno. Vučić im pruža podršku
Trideset i dva stanovnika sela Lebet, udaljenog 30 kilometara od Vladičinog Hana, kreću u radikalnu akciju. Pošto opštinska uprava ignoriše njihove zahteve da im se napravi put i uvede telefonska linija najavljuju referendum za otcepljenje
Aleksandar Vučić je u sredu 14. avgusta, u 18 sati trebalo da započne obećanu kampanju „razgovora sa narodom". Za prvu stanicu izabran je Mali Zvornik, ali su organizatori protesta građana odbili poziv na razgovor sa predsednikom Srbije
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!