U programu čiji je koncept autentičnost u svim muzičkim stilovima i žanrovima, umetnički direktor Sreten Krstić je ponudio nekoliko svetskih premijera, nekoliko jubileja i visoko rangirane izvođače
Naslov Crossing October nedvosmisleno upućuje da je ovogodišnji Bemus, kao i Bitef i Oktobarski salon, organizovan u okolnostima krize, s manje novca nego što mu je bilo potrebno za planirani program. Prema rečima Sretena Krstića, umetničkog direktora, za 39 miliona dinara koliko su za svoj muzički festival mogli da odvoje Skupština grada i Ministarstvo kulture, Bemus nije mogao da dovede kontratenora Dejvida Danijelsa, umetnika kakvog Beograd do sada nije čuo, zatim ansambl Il Giardino Armonico, i Jožefa Nađa, a morao je da izostane i etno-koncert. Beogradska filharmonija, koja takođe neće učestvovati ove godine, namerno nije na upravo navedenom spisku onih koji su silom prilika izostavljeni, zato što pravi uzrok njenog izostanka nije jasan. „Došlo je do nekih nesporazuma i oni su otkazali učešće. U pitanju su neki privatno-tehnički razlozi. Žao mi je zbog toga, ali to je realnost“, objasnio je Sreten Krstić. Iz Beogradske filharmonije su saopštili da nisu dobili „nikakav zvaničan poziv za učešće. Dakle, ni predlog dirigenta, soliste ili programa, kao ni predlog uslova pod kojima bi nastupili.“ Biće to prvi Bemus bez Beogradske filharmonije.
GOSTI: Stomp
U programu čiji je koncept autentičnost u svim muzičkim stilovima i žanrovima, Sreten Krstić je ponudio nekoliko svetskih premijera, nekoliko jubileja i visoko rangirane izvođače. „Zvezde“ koje Krstić posebno izdvaja iz ovogodišnjeg programa su „Baltazar Nojman“, barokni ansambl iz Nemačke, i američka perkusionistička grupa Stomp. O Stompovcima se govori kao o atrakciji Bemusa jer je njihov koncert, u stvari, kombinacija perkusija, pokreta i vizuelne komedije. Oni ne koriste klasične udaraljke, već u instrumente pretvaraju sve šta im je pod rukom: poklopce od kanti, metle, džakove peska. Postoje decenijama, većina njih su školovani muzičari, a njihovi koncerti samo izgledaju kao improvizacija. „Baltazar Nojman“ otvara Bemus. Po Krstićevom mišljenju, autentičnim izvođenjem barokne muzike njihov koncert nagoveštava koncepciju Festivala koji otvaraju. Dirigent je Tomas Hengelbrok, solistkinja je pevačica Veronik Žans, a koncert je omaž Jozefu Hajdnu – obeležavanje dva veka od njegove smrti.
Kraljevski orkestar iz Amsterdama mnogi kritičari smatraju najboljim orkestrom današnjice. Postoji 120 godina, a sve to vreme „živi i radi“ u amsterdamskoj Koncertnoj zgradi, posle bostonske i bečke najakustičnijoj na svetu. U Beograd dolaze sa dirigentom Danijelom Hardingom i sa delima Leoša Janačeka i Gustava Malera. Povodom obeležavanja 250 godina od smrti Georga Fridriha Hendla, Beogradski orkestar „Dušan Skovran“ sviraće retko izvođen program njegovih uvertira i arija. Dirigovaće engleski dirigent Kristijan Kernin, a solista je sopran Katarina Jovanović. Beogradski ansambl Renesans će na Bemusu proslaviti 40. rođendan koncertom svojih najpoznatijih interpretacija. Resansnom muzikom će se baviti i dečji ansambl za ranu muziku iz Poljske, Scolares minores pro musica antiqua, u predstavi za decu i njihove roditelje. Osim dela klasičnih majstora, Solisti Sankt Peterburga će premijerno izvesti kompoziciju Dijane Bošković Koncert za gudače posvećenu ruskim kompozitorima – naručenu za ovogodišnji Bemus. Dirigent je Mihail Gantvarg. Zagrebački orkestar Cantus ansambl predstaviće savremene autore klasične muzike, među njima i svog dirigenta Berislava Šipuša, a premijerno će svirati i delo našeg Draška Adžića pisano specijalno za njih. Orkestar RTS-a će nastupiti dve večeri zato što mu je naknadno dodeljen koncert namenjen Beogradskoj filharmoniji. Prvi je posvećen stogodišnjici rođenja kompozitorke Ljubice Marić, izabrana su dela Oktoih, Vizantijski koncert, Pesme prostora, i – svetska premijera kompozicije Tužbalica, pastorala i himna. Dirigent je Premil Petrović, a pijanistkinja je Lidija Bizjak. Za drugi koncert orkestar RTS-a je pripremio dela Igora Stravinskog: Posvećenje proleća i Svadba, dirigent je Bojan Suđić. Biće to, ujedno i poslednje veče ovogodišnjeg Bemusa.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Osećali smo da nečemu dolazi kraj. Naravno, niko od nas nije znao šta nas čeka, naročito ne da će se sve tako krvavo raspasti, ali da će sve biti drugačije – to se osetilo u vazduhu. I Titova smrt se desila upravo na početku te dekade. Mislim da je među nama postojao iracionalni osećaj ‘sad ili nikad’”
“Hoćemo da napravimo veliki nezavisni teatar, da radimo ono što mi hoćemo, što druge kolege hoće... A o tome kakva je situacija na nezavisnoj sceni najbolje govori to što nam je Ministarstvo za kulturu za ovaj projekat dalo dve hiljade evra bruto, to je hiljadu i osamsto neto”
"Najveća pretnja srpskom jeziku nisu nekakve mračne strane sile poput latinice, anglicizama ili interneta, nego tvrdokorna domaća nepismenost i nekultura", rekao je pre koju godinu Ranko Bugarski u razgovoru za „Vreme“
„Ljudi su toliko puni straha da pravo na svoje mišljenje odbijaju u startu. Oni hoće da svoju krivicu podele sa drugima, da ne preuzimaju odgovornost, u jednoj neodređenosti hoće ljudi da žive“
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!