"Ne igrajte se vatrom!" je fraza koja se ovih dana u Makedoniji čuje na svakom koraku – kao dobronamerna preporuka i zdravorazumski apel, ali i kao pretnja i panična molba
Za „Vreme“ iz Skoplja
U zemlji sve dubljih podela i sve plićih džepova, dojučerašnji neprikosnoveni nosioci najviših funkcija pod pretnjom sudskog epiloga brojnih afera i slučajeva koje je pokrenulo Specijalno javno tužilaštvo i dalje manipulišu medijima i koriste uzavrele glave koje „drže banku“ na svakodnevnim protestima na ulicama, tvrdeći (neki i verujući) da brane naciju, unitarnu državu, makedonski jezik, pravoslavlje
Uzalud je i šefica evropske diplomatije Federika Mogerini poručila makedonskim čelnicima da se „ne igraju vatrom“, apelujući da ne pretvaraju političku i institucionalnu krizu u međuetničku konfrontaciju „koja bi uništila zemlju i verovatno se proširila izvan nje“. Uzalud je prizivala i „mudrost predsednika Ivanova“. Samo dvadesetak sati kasnije, u utorak, Ivanov je uputio pismo predsedniku Evropskog saveta Donaldu Tusku, generalnom sekretaru NATO-a Jensu Stoltenbergu i predsednicima „dva strategijska partnera Makedonije, SAD i Turske“, Donaldu Trampu i Tajipu Redžepu Erdoganu, u kojem je zahtevao da osude EU i NATO i odbace tzv. „Tiransku platformu“ albanskih partija u Makedoniji, što je, prema njemu, jedini način za prevazilaženje bezizlazne situacije.
Ivanov je u pismu istakao da je i od komesara za proširenje EU Johanesa Hana i od gospođe Mogerini, sa kojom se susreo prošle nedelje, takođe zahtevao odbacivanje Platforme kao čina mešanja u unutrašnje stvari suverene države, pokušavajući da time objasni svoju kontroverznu odluku da ne dâ mandat za sastav vlade lideru dosadašnje opozicije Zoranu Zaevu, koji je sakupio potpise 67 od 120 poslanika u parlamentu.
Ivanov smatra da bi prihvatanje „ultimativnog i ucenjivačkog“ dokumenta samo ohrabrilo „slične pokušaje u našem, ali i u drugim regionima Evrope sa složenom etničkom, religijskom i jezičkom realnošću“, i traži angažman lidera međunarodne zajednice jer su „budućnost i perspektiva mojih sugrađana pred ozbiljnim izazovom“.
…i Zoran Zaev sa Đorđem Ivanovim
STRAH OD SUDSKIH PROCESA: Odmah je reagovao SDSM izjavom da Ivanov ne može da spase dosadašnjeg premijera Nikolu Gruevskog kršenjem Ustava, a da „Gruevski ne može da se spase od odgovornosti provociranjem nasilja i stvaranjem podela“. I SDSM je poručio političkim protivnicima da se ne igraju vatrom i ne šire atmosferu mržnje i konflikta. Potencirajući da je Ivanov prekršio Ustav još kada je dodelio mandat Gruevskom koji nije imao obezbeđenu skupštinsku većinu, kao i da mu tada uopšte nije smetala već postojeća Platforma albanskih partija (među kojima je i tada i sada glavnu reč vodio DUI Alija Ahmetija), a sa kojom se tada i sam Gruevski saglasio, SDSM je još jednom pozvao Ivanova da stane na stranu građana i da ne štiti samo jednu političku strukturu koja je na odlasku.
Makedonska opozicija i deo stranih medija saglasni su da su svi pokušaji blokade formiranja nove vlade (kao i dosadašnje policijsko-sudske opstrukcije rada Specijalnog javnog tužilaštva) posledica straha Gruevskog i njegovih saradnika od sudskih procesa o brojnim aferama nakon promene vlasti: prisluškivanje 26.000 telefona; mutni tenderi i korupcija; enormno zaduživanje; kontroverzni projekat „Skoplje 2014“; Posle promene vlasti otvorila bi se i pitanja o klasičnom kriminalu u protekloj deceniji, zloupotrebi državnih institucija i medija, partizaciji države, kršenju ljudskih prava.
Sa druge strane, nakon uspeha opozicije na decembarskim parlamentarnim izborima, kada su prvi put od osamostaljivanja Makedonije desetine hiljada Albanaca glasale za SDSM, a ne za neku od albanskih partija, premijer Albanije Edi Rama počeo je da vrši pritisak na albanske partije – nije dozvolio DUI-ju da se nakon izbornog debakla sam reorganizuje, a manjim albanskim partijama, koje su bile iznenađenje izbora, koaliciji „Alijansa za Albance“ i „Besa“, da pokažu za kakvu se Makedoniju zalažu.
Zato treba očekivati nove apele međunarodne zajednice da se u Makedoniji niko ne sme igrati vatrom.
Jer, koliko je uzavrela situacija pokazuju Molotovljevi kokteli koji su u utorak ujutro, na Dan albanskih učitelja, bačeni na Muzej albanske azbuke u Bitolju, objekat koji je već jednom vandalizovan novembra 2016, na početku kampanje na Dan albanske azbuke. Tuče između makedonskih i albanskih tinejdžera u kojima se povlače i noževi ponovo pune crne hronike.
U raspirivanje strasti umešala se i Makedonska pravoslavna crkva. Mitropolit povardarski Agatangel je kao govornik na jednom od protestnih skupova Građanske inicijative za „Zajedničku Makedoniju“ u Velesu poručio da se mora sačuvati unitarnost države, kako se ne bi izgubila sveta pravoslavna vera, te da strani ambasadori ne treba da vrše pritisak na Ivanova, a da makedonske partije treba da pronađu zajednički jezik.
„Treba da napravimo popis i da se prebrojimo, pa ćemo videti da ovih koji traže dvojezičnost i kantonizaciju nema ni 15 odsto… Pozivam dve najveće makedonske partije da sednu za sto i reše međusobne nesporazume, ako žele neka se i pobiju, ali da izađu s jasnim stavom da nećemo da delimo Makedoniju“, rekao je vladika Agatangel.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Između sada već mitske ceremonije otvaranja i ništa manje spektakularnog zatvaranja Olimpijade bili smo svedoci petnaest dana istinske “olimpijske sportske fešte” koja je nadmašila sva očekivanja, a najviše je iznenadila možda baš same Francuze, zatečene usred dve nedelje opšteg “blaženstva” i zaborava na “politiku i stvarni život”. No, glavna zvezda ovih OI ipak nedvosmisleno ostaje sam Pariz, grad domaćin
Olimpijske medalje su nekada dodeljivane i za arhitekturu, književnost, muziku, slikarstvo i skulpturu, ali se nije ostvario Kubertenov antički san o spajanju “gimnastike za telo i muzike za dušu”
U Nacionalnom parku Sutjeska ponovo je buknuo požar. Vatra je za četiri dana zahvatila više od 150 hektara stogodišnje šume, a pomoć je u gaženju požara stigla je i iz Srbije
Talibani proslavljaju treću godišnjicu vladavine Avganistanom. Od 2021. godine, ljudska prava u ovoj zemlji kontinuirano se urušavaju. Ženama je zabranjen pristup mnogim javnim mestima i fakultetima, a većina srednjih škola za devojčice je zatvorena
Dok Rusija kontroliše veći deo istočnog dela Ukrajine, ukrajinske trupe nastavljaju sa napadima u oblastima Belgorod i Kursk. Ne sa namerom da ih okupiraju, već da „zaštite živote Ukrajinaca”. A i da pokažu mišiće
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!