Ako bismo se vodili raznim najavama i predskazanjima, danas bismo mogli da zaključimo da smo zaista srećni ljudi. Preživeli smo najmanje 150 manje ili više (ne)ozbiljnih smakova sveta koji su najavljivani u poslednjih 4000 i kusur godina. Neki od njih zaista su izazvali paniku među Zemljanima
2800. godina p.n.e. – degenerisana zemlja srlja u destrukciju
Na jednoj asirskoj glinenoj pločici iz 2800. godine p.n.e. zabeleženo je da je „naša Zemlja degenerisana“ i da joj se ubrzano približava kraj. Korupcija nas izjeda, deca više ne slušaju roditelje, svi žele samo da pišu knjige. „Kraj sveta se očigledno bliži“, najavila je pločica. Ipak, ovo carstvo se održalo sve do 608. godine p.n.e.
Ser Isak Njutn
1555. godina – Nostradamusovi krajevi
Francuz Mišel de Notr Dam, poznatiji kao Nostradamus, objavio je svoja Predviđanja i odmah postao veoma popularan i tražen autor. Svoja predskazanja u stihovima pisao je vrlo neodređeno i dvosmisleno, tako da se u njima svašta može prepoznati: Veliki požar u Londonu 1666, uspon Adolfa Hitlera, napad na zgrade Svetskog trgovinskog centra u Njujorku 2011…
1666. godina – godina požara i apokalipse
Iako je tokom 1665. godine u Londonu kuga odnela hiljade života, preživeli su strahovali od još gore smrti: smaka sveta. Biblija „666“ opisuje kao broj zveri sa sedam glava koja je izašla iz mora. Ali, te 1666. godine u Londonu se nije pojavila zver, već je izbio veliki požar zbog koga su i nevernici počeli da strahuju da je kraj zaista došao.
1910. godina – Halejeva kometa
Svakih 76 godina, pred prolazak Halejeve komete, među Zemljanima nastane velika histerija. U onoj iz 1910. godine, učeni Evropljani i Amerikanci spekulisali su da rep komete sadrži gas koji će da skameni vazduh i uništi sav život na planeti. Te godine bile su veoma tražene antiapokaliptične pilule i maske koje su se prodavale na svakom ćošku i služile kao zaštita u vreme prolaska komete kraj Zemlje. Ljudi su „hvatali“ svež vazduh i zatvarali ga u flaše da bi ga udisali tokom ključnih momenata prolaska.
1. januar 2000 – milenijumski kraj
Glupi kompjuterski programi dugo nisu uspevali da se u računanju datuma sa 1999. godine (‘99) prebace na sledeću, 2000. godinu (‘00). Nekima je bilo jasno i zašto: predviđali su naš i svoj kraj. Ovo je jedan od smakova koji je ozbiljnije shvaćen, s obzirom na to da je hiljade ljudi pred kraj 1999. godine spremilo zalihe hrane i potražilo sklonište pripremajući se za najgore. Neki su uz kompjutersku i opštu kataklizmu najavljivali i povratak Isusa Hrista na zemlju.
5. maj 2000 – poravnanje planeta
Poravnanje planeta Sunčevog sistema definitivno nema uticaj na Zemljinu gravitaciju kakav su mnogi očekivali. Tokom do sada poznatih poravnanja stvari nijednom nisu počele da lebde oko nas zbog „oslabljene“ gravitacije, a Zemlja nije odletela u nepoznatom pravcu van Sunčevog sistema. Planeta se nije ni zaledila kako je predviđao u to vreme popularni pisac Ričard Nun. Naučnici još dodaju da se poravnanja dešavaju vrlo često, ali još češće su izvor teorija o kraju sveta. Na primer, oko 5. maja 2000. godine Merkur, Venera, Mars, Jupiter i Saturn su bili manje ili više u liniji sa Suncem i Mesecom.
26. novembar 2009 – pojela nas crna rupa
Pokretanje Velikog hadronskog sudarača (LHC) iz CERN-a najavljeno za jesen 2009, moglo je da bude jedan od tih velikih krajeva. U njemu je, teorijski, u sudaru snopova protona mogla da nastane minijaturna crna rupa koja bi se kroz tunele ispod Ženeve toliko širila da bi nas na kraju sve progutala. Nisu samo laici već i neki naučnici, tražili da se eksperiment u CERN-u zaustavi i planeta sačuva. CERN-ov akcelerator ionako je već bio zaustavljan 2008. jer je, neposredno posle prvog pokretanja, došlo do havarije kad je između dva magneta u kanalu iscurelo mnogo helijuma.
2060. godina – Kraj sveta po Njutnu
U rukopisu iz 1704. godine veliki fizičar i mistik Isak Njutn pokušavao je da „iscedi“ naučne podatke iz Biblije pa je na osnovu njih procenio da se kraj sveta neće dogoditi pre 2060. godine. On je, međutim, napomenuo da time ne pokušava da odredi kada će doći kraj sveta, već da stavi tačku na razna predviđanja o apokalipsama koja su, izgleda, i njemu postala dosadna.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Danas je dovoljan jedan klik na Guglu da saznamo o nekom gradu sve; od istorije, klime, umetničkih ponuda... pa sve do jeftinih restorana! Ali pravi čitaoci neće ‘klik’, već emociju koja će da pokrene njihov proces proživljavanja, a ne pukog konzumiranja”
Bombardovanje čula postalo je nova fascinacija u konzumiranju umetničkih dela, a izraz “imerzivno” postao je ključna reč u vokabularu Britanaca za opisivanje i vrednovanje svake izložbe. Među brojnim ove letnje sezone, u fokusu su tri
Letnjikovci i vile u Vrnjačkoj Banji kriju mnoge tajne nekadašnjih vlasnika kao i burne istorije ovog mesta u kojem organizovani turizam postoji već 156 godina, a nije prestajao ni za vreme Drugog svetskog rata kada se ovde smestio Štab Druge oklopne divizije Trećeg rajha
Najnoviji roman Aleksandra Novačića Solženjicin: Odisej iz Gulaga objavljen je krajem jula u Beogradu, u izdanju izdavačke kuće Logos. Aleksandar Solženjicin je pre pedeset godina bio proteran iz SSSR-a, a državljanstvo mu je oduzeto. Posle 20 godina, poput antičkog Odiseja, vratio se u svoju opljačkanu Itaku gde su se prosci nadmetali za ruku njegove voljene Penelope, Rusije. U narednim brojevima “Vreme” će preneti najzanimljivije delove romana, uz dozvolu autora i izdavača
Na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla" se već nekoliko puta ponavlja isti kvar usred letnje sezone. Nadležni kažu da se radi o globalnom kvaru na softveru, ali analitičari smatraju da je neobično da kvar tako dugo traje i da IT stručnjaci ne mogu da ga otklone
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!