Zbog početka pregovora sa poslovodstvom fabrike, radnici u Juri promenili dinamiku štrajka. Stručnjak za radno pravo Mario Reljanović istakao da je veoma hrabro štrajkovati protiv ovakvih poslodavaca
Napominje da od štrajka ne odustaju i da to jeste mehanizam borbe, ali da će on zavisiti od toka pregovora.
Kaže da su juče sastali sa predstavnicima kompanije, a da su sastanku prisustvovali predstavnici Ministarstva rada u svojstvu medijatora.
„Činjenično stanje je takvo da predstavnici poslodavca koji su pristupili pregovorima i dalje nisu imali nikakav mandat da iznesu konkretnu ponudu. Na pregovorima smo zaključili da je komunikacija između srpskog i korejskog menadžmenta u Srbiji i centrale kompanije, dakle komunikacija unutar same firme, u toj meri disfunkcionalna da će pregovori morati da se odvijaju u ritmu i tempu koji je mnogo sporiji od onoga što bi trebalo da bude“, objašnjava Atanasovski.
Objašnjava da su predstavnici „Jure“ koji su bili na pregovorima nemaju moć ni da se sastanu sa štrajkačkim odborom bez odobrenja, a kamoli da pregovaraju bez odobrenja. Ipak, smatra da su shvatili ovaj štrajk ozbiljno.
„Mislim da korejski menadžment konačno shvata ozbiljnost situacije i da će ovog puta izaći sa konkretnom finansijskom ponudom, odnosno sa mogućnošću za proširenja budžeta za plate“, ističe Atanasovski.
Narednu rundu pregovora zakazali su, kaže, za petak prepodne. Međutim, ne očekuje da tada i konačno nešto reši.
„Očekujemo ovde maraton, ne očekujemo da se u petak nešto brzo reši. Naši zahtevi su vrlo kompleksni, oni zahtevaju promenu politiku obračuna plate u firmi, a ne samo visinu plate“, objašnjava Atanasovski.
Podsetimo, zahtevi štrajkača su se plata poveća 20 odsto, da se poveća naknada za topli obrok, da se bonus na prisutnost obračunava po danu prisutnosti na radnom mestu, kao i da se omoguće humaniji uslovi u toaletima fabrike.
Foto: FoNet/Medija centarMario Reljanović
Reljanović: Jasno da je štrajk zakonit
U javnosti su se pojavile i sumnje o legalnosti i legitimitetu štrajka s obzirom da rad ne obustavljaju svi radnici i radnice, stručnjak za radno pravo, Mario Reljanović iz Centra za dostojanstven rad za portal Mašina.rs pojašnjava da je štrajk zakonit.
„U štrajku učestvuje oko polovine zaposlenih ali je jasno da je on zakonito organizovan jer ga vodi sindikat, što znači da ne mora da učestvuje 50 odsto +1 zaposlenih da bi bio u skladu sa Zakonom o štrajku. Ne zaboravimo da nam je Zakon o štrajku iz 1996. godine i da sadrži razne čudna rešenja, u ovom slučaju ona idu u prilog štrajkačima odnosno sindikatima koji organizuju štrajk“, kaže Reljanović.
Ocenjuje da ne postoji ništa što bi moglo biti u pogledu zakona problematično u ovim zahtevima koji suštinski traže zakonito postupanje poslodavca.
„Naravno, poslodavac koji je poznat po kršenju zakona odmah je započeo sa svim poznatim strategijama zastrašivanja i razbijanja štrajka. Ostaje da se vidi koliko će u tome biti uspešan, ako se održi jedinstvo radnika i ako još radnika pristupi štrajku, moguće je da će biti u stanju da se izbore za određene zahteve. Tragedija je u tome što bi se ti zahtevi morali uglavnom podrazumevati, kada ne bi bio u pitanju politički zaštićen investitor. Iako je za sada izostala, verovatno će uslediti i reakcija vlasti koja će biti usmerena ka razbijanju štrajka. Ako se izdrži i taj pritisak, možemo pričati o pozitivnom ishodu štrajka“, naveo je Reljanović.
Smatra da do ovakvog nezadovoljstva radnika i radnica u Leskovcu ne bi došlo da se išta rešilo od svih problema o kojima godinama unazad pišu svi koji se bave radnim pravima u Srbiji.
„Štrajk je u Srbiji uvek potez očajnih i besnih radnika koji više ne vide druga sredstva za zaštitu svojih najosnovnijih interesa i prava. On nikada nije isplativ za štrajkače, jer neće dobijati nikakvu naknadu za vreme štrajka, pa je dodatno opterećenje u finansijskom smislu. A uvek je neizvestan sa stanovišta ishoda, jedino je izvesno da će poslodavac pokušati sa nizom nezakonitih pritisaka na radnike da obustave štrajk“, objašnjava Reljanović.
Ističe da je veoma hrabro štrajkovati protiv poslodavca koji je miljenik vlasti, ali i da je veoma velika nevolja koja tera ljude da započnu taj štrajk.
„To je jasan znak da se ništa nije promenilo na bolje ne samo u okvirima makro-politika, što i sami znamo bez štrajkova, nego i u smislu da nema nikakvog napretka na nivou primene postojećih zakona, koliko god oni bili loši, na šta su se radnici najčešće žalili“, zaključuje Reljanović.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Novinarka televizije „Informer“ sprovela je u Malom Zvorniku pred dolazak predsednika Srbije Aleksandra Vučića anketu sa lokalcima. Nasumični govornici o litijumu misle sve najbolje, o demonstrantima sve najgore, a predsednik Srbije ih kasnije preko reda pušta u salu koja broji 56 mesta
Krajiški Srbin Nemanja Berić uhapšen je na graničnom prelazu Bajakovo zbog toga što je pevao krajiške pesme. Nije jedini. Predsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta traži najoštriji protest Beograda
V.d. direktora Pošte Srbije Zoran Anđelković rekao je da Srbi sa KiM mogu da idu u Merdare po penzije, da će pošta tamo zbog njih sada raditi šest dana nedeljno. Vučić im pruža podršku
Trideset i dva stanovnika sela Lebet, udaljenog 30 kilometara od Vladičinog Hana, kreću u radikalnu akciju. Pošto opštinska uprava ignoriše njihove zahteve da im se napravi put i uvede telefonska linija najavljuju referendum za otcepljenje
Aleksandar Vučić je u sredu 14. avgusta, u 18 sati trebalo da započne obećanu kampanju „razgovora sa narodom". Za prvu stanicu izabran je Mali Zvornik, ali su organizatori protesta građana odbili poziv na razgovor sa predsednikom Srbije
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!