Ove godine obeležava se 40 godina otkako je, na engleskom jeziku, objavljena slikovnica Gde je Žuća? Erika Hila, prva knjiga s prozorčićima
Milionski tiraži i prevodi na više od 60 jezika čine Britanca Erika Hila jednim od najprodavanijih književnih stvaralaca za decu. Ključ Hilovog uspeha ne leži u činjenici da je stvorio junaka koga se niko do tada nije dosetio, već u nadahnutoj ideji da deo priče sakrije iza prozorčića na preklapanje unutar knjige. Danas je to premisa koju sledi veliki broj izdavača i autora dečje literature, ali 1980. godine, kada je Žuća, ili kako ga je Hil nazvao Spot po velikoj smeđoj tufni na leđima, prvi put objavljen u Britaniji, to je bila revolucionarna ideja.
Ilustrator i (do tada) strip autor Erik Hil do ideje o knjizi sa prozorima nije došao sam. Njegov, tada dvogodišnji, sin Kristofer, uživao je da sluša očeve priče o nestašnom psu Spotu, igrao sa njegovim probnim crtežima, isecajući ih i ponovo spajajući u neku novu celinu. Posmatrajući ga, Hil je došao na ideju da u dečju knjigu umetne skrivene crteže iza prozorčića koje bi deca otvarala i na taj način otkrivala drugu dimenziju priče. Znao je i da crtež mora da bude rudimentarno jednostavan, a opet privlačan kreativnom dečjem umu, kao i da u priči ne sme da bude digresija i bespotrebnih detalja. Rezultat je bio knjižica Where is Spot?, u izdanju kuće „Frederik Warn“ 1980. godine.
Uspeh je bio izvanredan, ubrzo su usledili nastavci, prvi međunarodni ugovori, ali i slava za poslovično dobrodušnog, skromnog i nasmejanog Hila, koji će ostatak života posvetiti Žući/Spotu. Uvek je tvrdio da je za komercijalni uspeh serije knjiga o Spotu zaslužna kreativna inteligencija njegovih mladih čitalaca „koji su mnogo pametniji nego što odrasli uviđaju“, kako je jednom prilikom izjavio. „Njih (decu, prim. aut.) samo treba podstaknuti da istražuju izvan okvira onoga što im je dostupno na prvi pogled, a sve mora biti dovoljno jednostavno da bi oni mogli da razumeju.“
Zapravo, Hil je samo sledio instinkt i posmatrao reakcije svog sina Kristofera, koga je uzeo za obrazac razmišljanja dece tog uzrasta. I nije bio prvi uspešan stvaralac koji je na taj način testirao originalnost ideje. Da podsetimo, čak je i veliki Dž. R. R. Tolkin Hobita napisao nakon što je o Bilbu Baginsu i ostalima pričao deci pred spavanje. I Šveđanin Sven Nurdkvist je izgradio svet popularnih dečjih ilustrovanih knjiga o starcu Petsonu i mačku Findusu na osnovu onoga što je smišljao za svoju decu. Dok Nurdkvistove knjige obiluju detaljima i minucioznim ilustracijama, Hil se uvek držao ideje o jednostavnosti i prijemčivosti. Ali ako ova dva dečja pisca posmatramo uporedo, dobijamo kreativnu komplementarnost. Mladi umovi koji sazrevaju otkrivajući Žućine prozore, tek koju godinu kasnije će rado otkrivati kompleksan imaginarijum Nurdkvistovih opisa švedskog seoskog života.
Slikovnica Gde je Žuća? prevedena je na srpski jezik 2002. godine u izdanju Kreativnog centra. Dejan Begović, urednik knjiga o ovom simpatičnom psu, kaže da je ovu fenomenalnu slikovnicu video još 1992. godine u hrvatskom izdanju Gdje je Piko?. Naredne godine započeti su razgovori o izdavanju Spota na srpskom jeziku, kao i o tome kako prevesti njegovo ime. „Prema značenju reči spot, najispravnije je bilo nazvati ga Tufna ili Pega, ali ko je još čuo da se mali žuti pas tako zove! U Engleskoj je to često ime za pse, ali kod nas nije uobičajeno. Danima smo razmišljali o tome, dobijali desetine raznoraznih predloga, sve dok jednog dana nismo okrenuli celu stvar naopako i odlučili da ga nazovemo najprirodnijim imenom, koje mu, čini nam se i danas, savršeno pristaje – Žuća. I evo ga s nama i danas! Generacije i generacije dece u Srbiji sa istim uzbuđenjem traže i nalaze Žuću iza preklopa na stranicama ove divne kartonske slikovnice, baš kao što su to radile i obe moje ćerke“, ističe Dejan Begović. Ovo nije jedini slučaj preimenovanja Spota – na primer, u izdanju na afrikansu Spot je postao Oto, dok je u Holandiji poznat kao Dribel.
No, na stranu kreativnost Hilovih prozorčića, pa čak i savršeno podešen osećaj za prilagođenost crteža i priče ciljanom uzrastu, Žuća/Spot nosi neprocenjivu poruku duboko utkanu u priču – porodicu. „Spotova porodica je kičma svih ovih knjiga“, naveo je Hil u intervjuu 2007. godine. Desetine miliona Žućinih vernih čitalaca usvajaju je već 40 godina.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Danas je dovoljan jedan klik na Guglu da saznamo o nekom gradu sve; od istorije, klime, umetničkih ponuda... pa sve do jeftinih restorana! Ali pravi čitaoci neće ‘klik’, već emociju koja će da pokrene njihov proces proživljavanja, a ne pukog konzumiranja”
Bombardovanje čula postalo je nova fascinacija u konzumiranju umetničkih dela, a izraz “imerzivno” postao je ključna reč u vokabularu Britanaca za opisivanje i vrednovanje svake izložbe. Među brojnim ove letnje sezone, u fokusu su tri
Letnjikovci i vile u Vrnjačkoj Banji kriju mnoge tajne nekadašnjih vlasnika kao i burne istorije ovog mesta u kojem organizovani turizam postoji već 156 godina, a nije prestajao ni za vreme Drugog svetskog rata kada se ovde smestio Štab Druge oklopne divizije Trećeg rajha
Najnoviji roman Aleksandra Novačića Solženjicin: Odisej iz Gulaga objavljen je krajem jula u Beogradu, u izdanju izdavačke kuće Logos. Aleksandar Solženjicin je pre pedeset godina bio proteran iz SSSR-a, a državljanstvo mu je oduzeto. Posle 20 godina, poput antičkog Odiseja, vratio se u svoju opljačkanu Itaku gde su se prosci nadmetali za ruku njegove voljene Penelope, Rusije. U narednim brojevima “Vreme” će preneti najzanimljivije delove romana, uz dozvolu autora i izdavača
Na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla" se već nekoliko puta ponavlja isti kvar usred letnje sezone. Nadležni kažu da se radi o globalnom kvaru na softveru, ali analitičari smatraju da je neobično da kvar tako dugo traje i da IT stručnjaci ne mogu da ga otklone
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!