Ovde se ne radi o tome da ovaj izgubi a onaj pobedi, da sjaše Kurta a uzjaše Murta, naprotiv, radi se o čuvanju velikog političkog dobra – demokratije, kao i velikog individualnog dobra – biračkog prava, a ta dva dobra nas čuvaju od dolaska svih Kurta i Murta na vlast i sprovođenja njihovih opakih planova. U ovom procesu ponekad morate uzeti stvar u svoje ruke i sami učiniti nešto da se to ne dogodi
Pored interesa za otimanje imovine, vlast u Srbiji pokazuje i veliko interesovanje za krađu nematerijalnih dobara građanki i građana: imena i identiteta, uverenja, dobrog glasa i, naročito, golog glasa, odnosno glasačkog listića. Glasački listić je pretposlednja linija odbrane od maltretiranja onih moćnih, posebno onih na vlasti. Pre toga je obraćanje pravosuđu, a nakon toga neinstitucionalni oblici otpora.
Oduzimanje i prisvajanje vašeg imena i glasa je san svakog autokrate i autokratkinje, ali ne samo njih. Demokratija počiva na osvajanju i dobijanju glasova, i razvijene su mnoge tehnike kako se to može činiti na nežan, mada nelegitiman način. Ali to zahteva veliki napor i nosi sa sobom neizvesnost koju autokrate ne podnose. Zbog toga se trude da uklone svaku neizvesnost i da spreče mogućnost da se građani i građanke na izborima, ne daj bože, opredeljuju. Zbog toga se bolje osećaju kada pre izbora znaju da je vaš glas u njihovim rukama.
Naprednjačka vlast razvila je uspešan biznis od raspisivanja izbora i prikupljanja glasova i za to koristi različite mehanizme – od izvrtanja izbornih pravila, preko njihovog prilagođavanja sopstvenim potrebama do različitih vidova otvorene izborne krađe.
Vaš glas i vaše ime mogu vam biti oduzeti na mnogo načina, od kojih su neki ovde opisani, po fazama izbornog procesa. A postoje i načini da ih zaštitite.
PROCES KANDIDOVANJA
U procesu kandidovanja vaše ime se može naći na spiskovima onih koji su podržali liste i/ili kandidate a da vas niko o tome nije pitao. Ovaj manir skupljanja podrške poznat je dugo i očigledno je dobro razrađen, jer neki imaju vaše podatke i svoje olovke da falsifikuju vaš potpis. Pravne posledice po “žrtvu” do sada skoro da nisu postojale, ali postoje mnoge pogodnosti po one koji to čine – ne samo da se ne muče da skupljaju potpise, nego i dizajniraju izbornu ponudu i tako smanje vrednost vašeg glasa. Ako imate mnoštvo na izbornom meniju, lakše će se vaš glas i vaše političke želje izgubiti u ponudi, a oni koji to rade dobiće ono što žele. Pored toga, svaka proglašena lista donosi i dodatnog člana u izbornoj komisiji, što učvršćuje poziciju većine u ključnim trenucima kada se odlučuje o prigovorima na izborne radnje.
Ovu krađu možete raskrinkati i možete se delimično zaštiti, jer u krajnjem odluka će zavisiti od relevantnih izbornih komisija, tužilaštva i policije, kao i sudova. Ono što sigurno možete jeste da zagorčate život kradljivcima. Neovlašćeno prikupljanje ličnih podataka i njihova upotreba (što je ovde posredi), kao i falsifikovanje potpisa i isprava, krivična su dela, a izborne komisije dužne su da vam barem odgovore da li se vaši lični podaci nalaze u njihovom posedu i ko je vaše podatke izbornoj komisiji podneo, a nadležna (osnovna) tužilaštva morala bi da pokrenu dosta jednostavnu istragu kada za takve slučajeve saznaju. Ako vam to deluje naporno, postoje ljudi koji će vam u tome rado pomoći – pravni timovi stranaka u koje imate poverenje ili organizacije koje prate izborni proces.
BIRAČKI SPISKOVI
Mogli smo pre neku godinu da saznamo ko ili šta se krije u našem biračkom spisku. Da li je samo mit da u njima obitava hiljade mrtvih rođaka ili, u novije vreme, rođaci iz susedne Bosne? Ili je to stvarno tako? I ako jeste, koliko je tih ljudi – živih ili mrtvih.
Ti su ljudi zaista upisani u birački spisak, po svoj prilici uz ozbiljne zloupotrebe prvenstveno od strane policije koja vodi evidenciju o prebivalištu, ali čak i ako tog komšiju ili komšinicu sretnete na biralištu, nećete moći da ih sprečite da glasaju. Ovim problemom moramo se baviti pre izbornog dana, u dosta mukotrpnoj proceduri provere lica prijavljenih na našoj adresi – uz obavezu plaćanja skromne takse, ali i neizvesnost kada i kako će policija na takav zahtev odgovoriti.
Ove godine pojavile su se nove sumnje, koje je jednim delom potvrdio ili bar podgrejao predsednik opštine Čajetina. Da li je selekcija opština i gradova u kojima će se u decembru sprovesti lokalni izbori, između ostalog, uslovljena i strategijom “selidbe birača” iz opština u kojima izbora neće biti u one gde su izbori raspisani? Naivno bi bilo verovati da ćemo podatke o konačnom broju upisanih birača po opštinama dobiti pre nego što ih lokalne izborne komisije objave – dva dana pred izbore. Tada ćemo možda primetiti da je u opštinama iz kojih se godinama unazad više ljudi iseljava nego što se rađa, broj birača volšebno porastao, i to će biti jasan dokaz “petljanja” sa biračkim spiskom.
KRAĐA (SE DEŠAVA I) U KAMPANJI
Kada vas vode na skupove, dele pakete i obećanja, nude da kupe vaš glas, manipulišu vašim potrebama i osećanjima, mogu vas zvati na telefon, posećivati kući u nepristojno vreme, ispitivati o svemu i svačemu, bombardovati onlajn oglasima i papirima i gedžetima, neretko se na ovakve poklone i akcije troši budžetski novac, a javne funkcije zloupotrebljavaju u stranačke svrhe. Od izbora 2020. uobičajile su se direktne isplate iz budžeta čitavim kategorijama stanovništva: penzionerima, mladima, majkama, srednjoškolcima, studentima… I ovde se radi o kupovini glasova, ali je protivčinidbu od strane birača daleko lakše izbeći, jer stranka ne traži da joj zauzvrat pošaljete dokaz o glasanju.
I pod uticajem ovakvih ponuda, naizgled je jednostavno da zaštitite svoj glas, sve dok se od vas ne traže određene garancije. Uz to, sve je to zabranjeno – i funkcionerska kampanja i zloupotreba javnih resursa. Institucije dužne da ove aktivnosti kontrolišu (prva, Agencija za sprečavanje korupcije) do sada nisu na ozbiljan način pokrenule postupke za utvrđivanje odgovornosti, ali to ne znači da ne treba da ih opominjemo i “zatrpamo” ih pisanim zahtevima da rade svoj posao.
UCENE I ZASTRAŠIVANJA
Možete biti u situaciji da vaš posao, privilegije, zdravlje, socijalna pomoć, dom ili reputacija budu stavljeni u pitanje i povezani sa vašim političkim i glasačkim opredeljenjem. Ovo je najteži slučaj i njemu su obično izloženi oni koji rade u državnim organima i javnim službama, a ponajviše oni koji rade na osnovu privremenih ugovora ili “na određeno”, ali i oni čija egzistencija zavisi od novčane socijalne pomoći. Pravna zaštita protiv ovakvih postupaka postoji prvenstveno za one koji su stalno zaposleni, iako postupci mogu da potraju.
Do sada smo čuli za mnoge slučajeve, pojedince koji su se drznuli da ovakve ucene odbiju i sačuvaju slobodu odlučivanja. Neki su prošli torturu, trpeli pretnje, gubili poslove… Ne možemo da se ne pitamo da li bi posledice bile iste i kada bi čitave službe ili preduzeća “odbili poslušnost”. Ne morate uvek biti toliko hrabri, dovoljno je da se uzdate u tajnost glasanja. Vaša savest, glasački listić i olovka donose odluku, to je oltar demokratije koji ljude štiti od saučesništva u raznim nepočinstvima kojima je vlast sklona. Ne morate nikome polagati račun o tome, inače ćete sutra biti naterani da radite gore stvari i da polažete sve veće račune. Zaštita tajnosti glasanja nije i ne sme biti samo privatna briga i ne tiče se samo vas, svaku povredu možete dokumentovati ili na licu mesta prijaviti kontrolorima na izborima, posmatračima, medijima.
NA I OKO BIRAČKOG MESTA
foto: nemanja jovanović / tanjugNAJVEĆA PARTIJA NA VLASTI: Predaja liste
Brojni su načini na koje se mogu povrediti izborna pravila na samom biračkom mestu (glasanje osobe koja nije upisana u birački spisak, glasanje bez ličnih dokumenata, glasanje bez provere UV lampom, narušavanje tajnosti glasanja…), ali su ove nepravilnosti relativno retke i teško su izvodljive tamo gde postoje kontrolori predstavnika izbornih lista i posmatrači koje imenuju domaće i međunarodne organizacije koje prate izbore. Češći su slučajevi da članovi biračkih odbora iz stranaka vlasti vode paralelne biračke spiskove, odnosno beleže brojeve iz biračkog spiska ko je od “sigurnih glasova” zaista i došao na glasanje, ili slučajevi manipulacije masovnim glasanjem van biračkog mesta koje je predviđeno za bolesne, stare i nemoćne jer ne mogu doći do biračkog mesta. Od beogradskih izbora 2018. godine broj glasanja van biračkog mesta porastao je i za deset puta, a od vremena kovida uvedena je praksa i onlajn i telefonskog prijavljivanja čak dva dana pre izbornog dana. Ovo nije zabranjeno, ali predstavlja jedan od očiglednijih primera iskrivljavanja zakonskih normi u službi izbornih manipulacija.
Na izborni dan dosta je živo i u okolini biračkog mesta. Neretko ćete tu videti ljude koji u parkiranim automobilima pregledaju i obeležavaju izvode iz biračkog spiska, što je, iz dosadašnjeg teksta se može već zaključiti, zabranjeno. Nije teško zaključiti ni odakle im ti spiskovi, ali do sada niko ni iz jedne opštinske ili gradske uprave ili ministarstva nadležnog za biračke spiskove za to nije odgovarao. U tom slučaju treba pozvati policiju i prijaviti da se tako nešto dešava.
Ova pojava često je praćena i masovnim dovoženjem birača, na primer onih koji su prethodno masovno upisani u birački spisak, i tzv. bugarskim vozovima. Ta kovanica se često povezuje sa izbornom krađom u Bugarskoj 2009. godine, iako mnogi u Bugarskoj s njom nisu upoznati, ali se najbolje primila na Zapadnom Balkanu. Na engleskom se često naziva karusel-glasanje (po ugledu na karusel-vrtešku u luna-parkovima koja se skoro neprestano vrti ukrug) i vezuje se za izbore u Rusiji ili Gruziji. Prevara započinje tako što birač iznosi jedan prazan glasački listić sa biračkog mesta (to je sada i izričito zabranjeno našim izbornim propisima i svako ko to primeti može da prijavi biračkom odboru ili izbornoj komisiji, kao i policiji ili tužilaštvu), taj listić se popunjava i daje glasaču koji sledeći ulazi i ubacuje popunjeni listić u kutiju, uz obavezu da napolje iznese još jedan prazan – i tako u beskraj. Ako ste prinuđeni da na ovaj način glasate, postoje načini da to prevaziđete, tako što ćete učiniti listić nevažećim (npr. zaokružiti još jedan broj) ili precrtati zaokruženi broj i zaokružiti neki drugi. Isto možete učiniti i ako se od vas traži da fotografišete glasački listić.
PREBROJAVANJE GLASOVA I UTVRĐIVANJE REZULTATA
Tokom devedesetih, izborna krađa dešavala se na tradicionalan način, ubacivanjem dodatnih glasačkih listića ili “štelovanjem” rezultata prebrojavanja. Danas je to teško izvodljivo ako su prisutni kontrolori opozicije i posmatrači, i ako su glasači spremni da prijave nepravilnosti nadležnima. Ne treba isključiti mogućnost da malverzacija sa izbornim materijalom ipak bude, na primer na putu od biračkog mesta do lokalne izborne komisije, pa je potrebno obezbediti kontrolu i na tom mestu.
Biračima i kandidatima su na raspolaganju i pravna sredstva za zaštitu izbornog prava – prigovori izbornim komisijama i žalbe sudovima, i za to su im na raspolaganju i pravni timovi stranaka. Izborne komisije su politička tela, u kojima sede i opozicioni predstavnici, ali treba imati na umu da većinu čine stranke na vlasti (i njihovi sateliti u vidu izmišljenih lista, što čini značajnim sprečavanje krađe imena u procesu kandidovanja).
U slučaju ozbiljnih gubitaka na određenim biračkim mestima ili u nekim gradovima (prvenstveno Beogradu), i vlast može poželeti da osporava rezultate i “obara” veliki broj biračkih mesta, nadajući se boljem rezultatu na ponovljenim izborima koji bi, gle čuda, mogli da padnu baš na 31. decembar. Za to su pripremljena i dodatna sudska veća. Birači opozicije moraju biti spremni na ovu opciju, a načini odbrane izbornog rezultata i u tom slučaju ne moraju biti samo institucionalni.
POSLE IZBORA
Vaš glas se lako može preprodati i posle izbora – uvek vaš predstavnik može doživeti naglo prosvetljenje i zbog toga promeniti političku stranu, afilijaciju i politiku koju zastupa.
Pored toga da se pažljivo informišete o istoriji i pedigreu onih za koje glasate i da vaš glas date onima za koje smatrate da to neće činiti, možete preduzeti različite oblike vaninstitucionalnog kažnjavanja takve trgovine i političkih lopova koji su skloni ovakvim trgovinama tuđim nematerijalnim dobrima i preprodajama tuđih glasova, koji su njemu ili njoj omogućili presudan, veliki glas.
Ovde se ne radi o tome da ovaj izgubi a onaj pobedi, da sjaše Kurta a uzjaše Murta, naprotiv, radi se o čuvanju velikog političkog dobra – demokratije, kao i velikog individualnog dobra – biračkog prava, a ta dva dobra nas čuvaju od dolaska svih Kurta i Murta na vlast i sprovođenja njihovih opakih planova. U ovom procesu ponekad morate uzeti stvar u svoje ruke i sami učiniti nešto da se to ne dogodi. Mada deluje teško i komplikovano, nije tako. U ovom slučaju može se učiniti mnogo, a potrebno je malo, da uzmete aktivno učešće u izbornom procesu, institucionalno i vaninstitucionalno. U nekim slučajevima postoje manje ili više efikasne, definisane procedure, u drugim slučajevima postoje oni koji mogu da vam pomognu (kontrolori, posmatrači, nevladine organizacije, mediji, partije), u krajnjem, sami možete to sprečiti ako dignete glas kod kuće, i zajedno sa komšijama, prijateljima, rodbinom i svima kojima verujete dokumentujete, prijavljujete, objavljujete i suprotstavite se svim pokušajima krađe otimanja i prisvajanja imena i glasa.
Autori su univerzitetski profesori i narodni poslanici u prošlom sazivu Narodne skupštine
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!