Prvo mesto na ATP listi i istorijska sezona tek treba da budu potvrđeni komercijalnim uspehom, ali kakve to veze ima sa životom u Srbiji
Vrhunski sport i način na koji se u njemu zarađuje novac može da bude dobar pokazatelj i za obične ljude. Dve kategorije uspevaju da na tržištu, dakle, van terena, naplate ono čime izazivaju divljenje na terenu: istinske lepotice i velemajstori sporta.
Pogledajte tenis: godinama unazad najviše zarađuju, prema listama koje američki magazin „Forbs“ objavljuje svakog leta, Marija Šarapova i Rodžer Federer. Šarapova svakako nije najbolja koja je igrala tenis, zapravo, daleko je od tog kluba, poslednjih sezona ne igra značajnu ulogu jer je bila dugo povređena, ali uspeva da zaradi preko 24 miliona dolara godišnje, od čega najmanji deo čini novac zarađen na turnirima.
LIKOVI SVETSKE REKLAME: Marija Šarapova,…
U poslednjih godinu dana Federer je imao najslabije rezultate još od 2002. ali ga to nije sprečilo da na račun svog imena i dokazanog majstorstva, aure najvećeg igrača svih vremena, zaradi više od 47 miliona dolara između jula 2010. i jula 2011. godine.
NOVO LICE SRBIJE: Pored toga, osim u državama gde narod zaista nema šta drugo da radi nego da gleda mečeve koji traju satima, tenis nije nešto što ima visoke TV rejtinge i u tom smislu nije lukrativan sport.
Gde je tu Novak Đoković, mladić sa prebivalištem u Monte Karlu i trenutno najbolji teniser na svetu, i zašto izgleda da se njegov „komercijalni kapacitet“ prepoznaje u najvećoj meri kao „lice nove Srbije“ – prema shvatanju u Srbiji – a ne i kao lice za koje bi jedan „Žilet“ dao milione dolara za pojavljivanje u njihovim reklamnim kampanjama? A Novak ima izrazito oštru bradu.
…Endi Mari,…
Superiornost koju je ove godine pokazao na svim podlogama još uvek nije naplatio kod velikih sponzora. Prema „Forbsovoj“ listi on je ukupno zaradio nešto preko 18 miliona dolara, s tim što je gro tog novca zarađen posle hektolitara znoja prolivenog na teniskim terenima.
Đoković skoro da u potpunosti živi od svog rada, a na „ime“ dobija znatno manje od svojih glavnih konkurenata. Od njega, na polju reklama i unosnih ugovora više zarađuju i Endi Mari i Endi Rodik, koji su daleko iza po rezultatima, ali je njihovo ime prepoznato kao značajno u svetu oglašavanja. Đoković, koji je poslednje četiri godine u apsolutnom svetskom vrhu, nije još uvek uspeo da zagrebe sa stola velikih kompanija koje svoje brendove vezuju za ime vrhunskih ili lepih sportista i sportistkinja.
Na listi njegovih sponzora su samo proizvođači sportske opreme Hed i „Serđo Takini“, nemački Fitlajn i Telekom Srbija. S druge strane, pored ogromnih ugovora sa Najkijem, Federer i Nadal „vuku“ za sobom „domaće kompanije“ koje em dobijaju kod kuće, kod publike u Španiji odnosno Švajcarskoj, em postaju međunarodno poznati brendovi.
…Endi Rodik…
MIRSADOV AKSIOM: Revolucija za koju je u najvećoj meri na globalnom nivou zaslužan Dejvid Bekam, fudbaler LA Galaksija a ranije Mančester junajteda, Reala i engleske reprezentacije, postavši u devedesetim najveća pop zvezda sporta, utabala je stazu koju danas slede svi koji nešto znače u svetu industrije sporta i marketinga, pa se krilatica „uzmi sve što ti fudbal pruža“ (autor Mirsad Baljić, FK Željezničar iz Sarajeva) pretvorila u „uzmi sve što ti reklamne agencije pružaju“, a ono sa terena ostaje za kikiriki i semenke.
Đoković nije Bekam svetskog tenisa, ali će ubuduće verovatno zarađivati znatno više nego što je to danas slučaj. Njemu se „spočitava“ što je iz velikog Adidasa prešao u lokalni „Serđo Takini“ brend, ali izgleda da je to bila strateška odluka porodice Đoković, koja kroz svoju kompaniju Femili sport pokušava da proširi poslove na region Balkana i šire u svojstvu zastupanja ove italijanske modne kuće. Često se govori da je Đokovićev šarm nešto čime on pleni, ali to može da bude dvosekli mač u svetu marketinga, osim ako neko ne proceni da je njegov talenat za imitaciju nešto na čemu se može postaviti reklamna kampanja.
S druge strane, fizička superiornost koju demonstrira poslednjih godinu dana, koja ga je dovela do pozicije Nea svetskog tenisa (Nadal je agent Smit iz trilogije Matriks), nešto je na čemu će agencije koje se bave prodajom njegovog imena još morati da rade. Zvuči i izgleda sjajno kada vidimo da Novak igra kolo na velikoj američkoj televiziji kod Džeja Lenoa, ali to neće prodati ni srpsku šljivovicu ni već pominjani Žilet.
Kod kuće, u Srbiji, stvari su nešto drugačije. Novak je maneken Telekoma Srbija i pojavljivao se u najavi akcije „Očistimo Srbiju“ koju je sprovodilo Ministarstvo za zaštitu životne sredine, rudarstvo i prostorno planiranje. Kolika je vrednost ugovora sa kompanijom Telekom ne znamo, njihov logo stoji na sajtu ovog tenisera. Za učešće u kampanji Ministarstva na čijem je čelu Oliver Dulić Novak je – odnosno kompanija Femili sport – „prihodovao“ nešto preko 23 miliona dinara u 2010. godini, a za 2011. se procenjuje da je ta suma još veća. Na Đokovićevom zvaničnom veb-portalu nema logoa ni ove akcije ni ove institucije, a isti je slučaj i sa portalom turnira Belgrejd open i kompanije Femili sport.
…i Goran Bregović, koji sam sebi određuje cenu
PORODIČNA POSLA: Izgleda da je Novak pozajmio deo svoje harizme porodičnom preduzeću, što je na liniji ranije izjave njegovog oca Srđana da su svi njegovi uspesi zapravo delo kolektiva porodice/familije Đoković, što nije novost u svetu sporta, naročito u tenisu. Ono što se do sada nije dogodilo jeste da osim podrške iz ovih državnih/javnih fondova, Đoković ili nije bio prepoznat ili nije mogao da bude plaćen od strane domaćih kompanija, što manje govori o njemu a više o generalnom zdravstvenom kartonu srpske/regionalne privrede. Srbija, odnosno njena privreda i njeni preduzetnici za sada jesu mali za tako veliko svetsko ime, što ne znači da se situacija neće promeniti u narednim godinama. Možda će sa hrvatskim ulaskom u Evropsku uniju Agrokor prepoznati značaj Đokovića u regionalnim okvirima, ili će Crna Gora i Bugarska reklamirati svoje more sa Đokovićem kao manekenom. Možda Turkiš erlajns, koji se pominje kao potencijalni partner srpske nacionalne avio-kompanije, odluči da, pored Karoline Vožnjacki, promoter njihove nove biznis klase bude baš Novak Đoković.
A možda se dogodi da ovaj teniser za godinu-dve ponavlja rečenicu potencijalnim kupcima njegovog imena, onu koja se često pripisuje drugoj globalnoj zvezdi sa „ovih prostora“, Goranu Bregoviću: „Šta ću vam ja, to vam je skupo.“
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Danas je dovoljan jedan klik na Guglu da saznamo o nekom gradu sve; od istorije, klime, umetničkih ponuda... pa sve do jeftinih restorana! Ali pravi čitaoci neće ‘klik’, već emociju koja će da pokrene njihov proces proživljavanja, a ne pukog konzumiranja”
Bombardovanje čula postalo je nova fascinacija u konzumiranju umetničkih dela, a izraz “imerzivno” postao je ključna reč u vokabularu Britanaca za opisivanje i vrednovanje svake izložbe. Među brojnim ove letnje sezone, u fokusu su tri
Letnjikovci i vile u Vrnjačkoj Banji kriju mnoge tajne nekadašnjih vlasnika kao i burne istorije ovog mesta u kojem organizovani turizam postoji već 156 godina, a nije prestajao ni za vreme Drugog svetskog rata kada se ovde smestio Štab Druge oklopne divizije Trećeg rajha
Najnoviji roman Aleksandra Novačića Solženjicin: Odisej iz Gulaga objavljen je krajem jula u Beogradu, u izdanju izdavačke kuće Logos. Aleksandar Solženjicin je pre pedeset godina bio proteran iz SSSR-a, a državljanstvo mu je oduzeto. Posle 20 godina, poput antičkog Odiseja, vratio se u svoju opljačkanu Itaku gde su se prosci nadmetali za ruku njegove voljene Penelope, Rusije. U narednim brojevima “Vreme” će preneti najzanimljivije delove romana, uz dozvolu autora i izdavača
Na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla" se već nekoliko puta ponavlja isti kvar usred letnje sezone. Nadležni kažu da se radi o globalnom kvaru na softveru, ali analitičari smatraju da je neobično da kvar tako dugo traje i da IT stručnjaci ne mogu da ga otklone
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!