Tamo problemi nikada nisu postojali. Svi ti dani, unazad toliko godina, bili su melem za napaćene duše u zemlji Srbiji, ali i šire. Kao da je jedino bilo važno da provedeš tih par dana u prašini, dimu i blatu, pod otvorenim nebom i udaljenim zvezdama, okružen svakolikom muzikom. Da, to je Exit na Petrovaradinskoj tvrđavi. Međutim, niko nije mogao da predvidi da će ova godina biti apokaliptična, te će svima u globalu proći pod velom iščekivanja totalne propasti. Naravno da niko nije mogao ni da nasluti prošle godine da će se čovečanstvo sukobiti sa nečime što dosad nikada nije iskusilo. Sve je počelo da se otkazuje i pomera za neki daleki period; bioskopske premijere su odložene; koncertne turneje su otkazivane; festivali su prvi put u svojoj istoriji morali da preskoče ovo leto. Svakako da je bilo natezanja do poslednjeg trenutka da li će Exit biti održan ili ne, čekalo se mišljenje Kriznog štaba, razmatrala se situacija iz sekunde u sekund, ali, na kraju, zdrav razum je prelomio. Exit je, prvi put od svog postojanja, morao da zatvori kapije. Niko to nije hteo da kaže, ali svima je nedostajalo to jednogodišnje valjanje po travi. Svima se činilo da će 2020. godina ostati uskraćena za sve te volšebne i vilovite priče koje su na toj novosadskoj tvrđavi kroz urlike i šapate nastajali. Svih tih nadrealnih scena ove godine nije bilo, kao što su patuljci obučeni u zelena odelca, Betmen koji đuska na Dance areni, čovek presvučen u kostim banane, momci obučeni u ceo fudbalski tim sa različitim dresovima i sudijom, goli ljudi koji se jure, oni koji su od umora spavali u barama od prevelike iscrpljenosti.
foto: exit photo team / za uvećanu sliku desni klik pa »view image«
EXIT ZA PLANETU
No, bilo kako bilo, Exit ipak nije potpuno odustao od svoje angažovanosti ove godine, budući da je njegov temelj od izrazito socijalnog značaja za društvo u Srbiji. Naime, festival Exit u partnerstvu sa Svetskim programom za hranu Ujedinjenih nacija (WFP), najvećom humanitarnom organizacijom na svetu koja se bori protiv gladi, uveo je početkom septembra projekat „Life Stream“ u novu fazu. Za neupućene, Svetski program za hranu Ujedinjenih nacija (The United Nations World Food Programme) najveća je svetska humanitarna organizacija koja spasava živote u vanrednim situacijama, izgrađuje prosperitet i podržava održivu budućnost za ljude koji se oporavljaju od sukoba, katastrofa i uticaja klimatskih promena. Ova organizacija je samo u 2019. godini pomogla gotovo 100 miliona ljudi u više od 80 zemalja. Svetski program za hranu ne samo da pruža pomoć u hrani zajednicama pogođenim klimatskim katastrofama, već im pomaže da postanu otporniji na ekstremne vremenske uslove. U svetlu trenutne situacije, ovaj program Ujedinjenih nacija uputio je hitan apel za 4,9 milijardi američkih dolara, koji će mu omogućiti da pruži pomoć u hrani za čak 138 miliona ljudi do kraja godine, što bi ujedno bila i najveća akcija u čitavoj istoriji organizacije. Kako se pošast virusa širi svetom, pandemija stvara sve veće probleme, posebno među onima koji se nalaze na prvoj liniji klimatskih promena, boreći se sa čestom sušom, olujama i poplavama, koje otežavaju proizvodnju hrane, pogoršavaju glad i guraju ljude dublje u siromaštvo. S obzirom na to da će pandemija dovesti čak 270 miliona ljudi do ekstremne gladi pre kraja 2020. godine, što je povećanje od 80 odsto u odnosu na godinu ranije, posledice će biti najsurovije za one koji su već ranjivi. I zbog svega toga „Life Stream“ se fokusira na dva važna motiva delovanja: okončanje gladi i izgradnju otpornosti zajednica naspram klimatskih promena, čije je rešavanje u vreme opasnosti od kovida-19 postalo još hitnije.
„Ova godina bila je teška za sve, ali čak i u ovakvim vremenima moramo pronaći snage da uradimo sve što je u našoj moći kako bismo pomogli onima koji su najranjiviji“, istakao je Dušan Kovačević, osnivač i direktor festivala Exit. Ovogodišnji projekat biće samo uvod za mnogo širu saradnju u 2021. godini u kojoj će se obeležiti dva izuzetna jubileja – 60 godina Svetskog programa za hranu i dvadeseta godišnjica festivala Exit, na kojem će nastupiti, ako korona to dozvoli, neki od najvećih izvođača kao što su David Guetta, DJ Snake, Tyga, Eric Prydz i mnogi drugi.
Ipak, umesto da se ostareli kameni blokovi tresu do jutra, prva stanica zajedničkog puta Exit-a i WFP-a je „Life Stream“ festivala, održan od 3. do 6. septembra na Petrovaradinskoj tvrđavi, a koji je započeo izuzetno zapaženim panelom „Svesna muzika“. Na početku ovog internacionalnog randevua govorili su zvaničnici WFP-a Dejvid Bizli i Exit-a Dušan Kovačević, prošavši kroz niz tema koje predstavljaju kako pojedinačna polja delovanja, tako i njihovu zajedničku agendu.
Bizli je na tom susretu predstavio rad Svetskog programa za hranu i njihovu misiju spasavanja gladnih i životne sredine, kojoj je i sam projekat „Life Stream“ posvećen. U poslednje četiri godine, pre ove zlokobne zaraze, broj gladnih ljudi u svetu porastao je sa 80 miliona na 145 miliona, a kao posledica pandemije predviđanje je da će ovaj broj da se uveća na čak 270 miliona ljudi. Bizli je takođe istakao da „sa svom količinom bogatstva na svetu nijedno dete ne bi trebalo da ide u krevet gladno, ali i da svakih 3,6 sekundi neko umre od gladi ili problema izazvanih glađu“. „Do velikog porasta u ovim brojevima dovelo je pretežno ljudsko delovanje, konflikti i ratovi, te kada ovom uzroku dodamo još i klimatske promene, jasno je da milioni ljudi pate. Svetski program za hranu ima rešenja, ali je neophodan novac kako bi izašli na teren i pomogli onima koji su ugroženi“, jasan je Bizli. Sa druge strane, Kovačević je napomenuo da „je misija Exit-a od samog starta aktivistička“. „Imajući u vidu da za samo nekoliko decenija naša planeta može postati nenastanjiva, te da će nam biti potreban vek da rešimo sve aspekte problema koje smo mi kao ljudi kreirali, Exit ima za cilj da upotrebi svoj medijski prostor i privuče pažnju na ono čime se Svetski program za hranu bavi pošto mnogi nisu upućeni u delovanje ove organizacije po pitanju problema gladi ali i klimatskih promena. Ukoliko uspemo da podignemo svest unutar festivalske i muzičke industrije, te iskoristimo medijski prostor da skrenemo pažnju velikog broja ljudi na ovu problematiku, problemi mogu biti brže rešeni“, izričit je Kovačević. On je dodao da „‘Life Stream’ projektom Exit nastoji da postavi dobar primer i podstakne i druge festivale da učestvuju u sličnim projektima jer je razvijena platforma otvorenog tipa, kako bi i druge manifestacije mogle da je koriste i upotrebe sopstveni medijski prostor za podizanje svesti o sličnim problemima“. „‘Life Stream’ će da nastoji da motiviše mlade ljude da naprave promenu i da svako od nas može da doprinese promeni samim osvešćivanjem i deljenjem informacija, a još više doniranjem, volontiranjem i aktivnošću u svojoj zajednici ili odlaskom u ugrožene delove i pružanjem pomoći na terenu“, zaključio je Kovačević.
foto: exit photo team
MUZIKA NA STRUJU
Ove godine nije baš bilo urlikanja i valjanja po prašini na Mainu, izobličenih lica i haluciniranja na Dance areni, ubrzanog kreštanja i palacanja jezikom usled delirijuma, izopačenih zvukova na Urban Bugu, izbečenih očiju i presrećnog cvokotanja zubima na AS FM-u, ili izjavljivanja ljubavi nepoznatim osobama i jutarnjeg rastapanja na Fusion stageu. Međutim, nije sve tako sivo. Uživo, nakon panela te večeri, sa te jedinstvene bine smeštene u rovu MTS Dance arene, gromoglasne setove na publiku su izručili Charlotte de Witte, Marcel Dettmann, Tijana T, uz jednako uzbudljive Laga i Iliju Đokovića, dok je posebno emotivan bio dodir sa starim svatom ovog festivala – Carlom Coxom. Drugo veče festivala (4. septembra) atmosferu su do erupcije, dabome, doveli Burak Yeter, Ofenbach, Mahmut Orhan, ali i Paul Van Dyk u virtuelnom prisustvu, kao i lokalni elektronski superheroji Divolly & Markward, Lady Lee i Vantiz. Treće večeri tvrđavom su se orili i palili nastupi tehno čarobnjaka. Virtuelno se ukazala pred fanaticima Nine Kraviz, a uživo su rokali Adam Beyer i Ben Klock, kao i Space Motion i Ece Ekren, kojoj je kao gošća u jednoj pesmi nastupila naša Milica Majstorović. Finale je pak bilo prepušteno u sigurne ruke – obožavani Black Coffee virtuelno, a Satori live, DJ Tennis, Marko Nastić, Kristijan Molnar u back2back setu sa After Affair i Coeus uživo su dirigovali zemljanim podijumom, a definitivan zenit večeri bio je maestralan set Hot Since 82, kojim su se na idealan način zaokružila četiri dana na tvrđavi. Ipak, za publiku je na raspolaganju bilo samo 250 ulaznica i to za prostor MTS Dance arene, koja u normalnim okolnostima prima 25.000 ljudi. Zdravstvene mere bile su još strože od onih koje je propisao Krizni štab, publika je ogradama bila podeljena u zone, na bezbednoj udaljenosti jedne od drugih, a u kojima je u istom trenutku moglo da bude maksimalno 5 ljudi iz iste družine. Prema rečima organizatora, nakon četiri dana na Petrovaradinskoj tvrđavi, Exitov „Life Stream“ će izaći pred višemilionski auditorijum širom planete u dva produžena vikenda, od 17. do 20. odnosno od 24. do 27. septembra, kada će se emitovati ekskluzivne premijere svih nastupa. Prvi tizer, set Charlotte de Witte, premijerno je emitovan u subotu 5. septembra, dostigao je više od 600.000 pregleda i snažno odjeknuo u svetskoj muzičkoj industriji, kako zbog jedne od najspektakularnijih produkcija ove godine, tako i činjenice da, dok je većina svetskih festivala ove godine publici ponudila virtuelna izdanja, EXIT je među retkima uspeo da realizuje živi događaj.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!