Rusko demokratsko društvo organizovalo je protestnu šetnju do pisarnice Predsedništva Srbije i Vlade Srbije gde su predali otvoreno pismo stanovnika Banje Koviljače i Lozničkog kraja, kao i peticiju građana Srbije sa zahtevom da se zaustavi i preispita odluka u vezi sa boravkom porodice Tereh
Rusko demokratsko društvo organizovalo je protestnu šetnju do pisarnice Predsedništva Srbije i Vlade Srbije, u centru Beograda, gde su zvanično predali otvoreno pismo stanovnika Banje Koviljače i Lozničkog kraja, kao i peticiju građana Srbije sa zahtevom da se zaustavi i preispita odluka kojom je porodica Tereh lišena boravišnih dozvola u Srbiji, prenosi N1.
Foto: FoNet/Medija centar
Irina, Sergej i njihov sin Mark došli su u Srbiju 2019. godine iz ruskog grada Jaroslavlja gde je Sergej radio u školskom sistemu, a kratko vreme u opozicionoj upravi tog grada gde je bio odgovoran za obrzaovanje. Već pet godina ova porodica živi u Banji Koviljači gde su kupili kuću i napravili porodični hotel.
„Došli smo iz države, naše rodne države u kojoj su bila pokvarena prava državljana, sa nadom da smo ušli u pravnu evropsku zemlju. Nadam se da je Srbija takva zemlja i da ovde čuju glas svakog čoveka, da će biti zaštićena naša prava na život ovde. Mi smo više od pet godina ovde živeli, imamo puno prijatelja, puno drugara, i želimo ovde da nastavimo život“, izjavila je Irina Tereh za N1 ispred Predsedništva Srbije i podsetila da je porodica Tereh podnela tužbe Ustavnom sudu.
Još u decembru 2023. ova porodica obratila se predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću. Pismo je ostalo bez odgovora.
Van Srbije na svakih 30 dana
Zbog toga što nemaju ni privremeni boravak, ni stalno nastanjenje ova prorodica mora svakih 30 dana da produžava vizu tako što napušta pa se vraća u Srbiju.
A sin je u mađuvremenu dobio privremeni boravak u Srbiji na osnovu vlasništva nad nepokretnošću, na osnovu posebno podnetog zahteva.
Irina Tereh je istakla da nikakvo zvanično objašnjenje nikada nisu dobili zašto im nije odobreno stalno nastanjenje, a ni privremeni boravak.
„Nemamo tačan odgovor. Stalno pitamo za objašnjenje, ali tačan razlog ne znamo”, rekla je Tereh.
I dodala: „Sve što imamo u ovom životu imamo u Srbiji, u Rusiji nemamo ništa. Ceo naš život je ovde.“
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Novinarka televizije „Informer“ sprovela je u Malom Zvorniku pred dolazak predsednika Srbije Aleksandra Vučića anketu sa lokalcima. Nasumični govornici o litijumu misle sve najbolje, o demonstrantima sve najgore, a predsednik Srbije ih kasnije preko reda pušta u salu koja broji 56 mesta
Krajiški Srbin Nemanja Berić uhapšen je na graničnom prelazu Bajakovo zbog toga što je pevao krajiške pesme. Nije jedini. Predsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta traži najoštriji protest Beograda
V.d. direktora Pošte Srbije Zoran Anđelković rekao je da Srbi sa KiM mogu da idu u Merdare po penzije, da će pošta tamo zbog njih sada raditi šest dana nedeljno. Vučić im pruža podršku
Trideset i dva stanovnika sela Lebet, udaljenog 30 kilometara od Vladičinog Hana, kreću u radikalnu akciju. Pošto opštinska uprava ignoriše njihove zahteve da im se napravi put i uvede telefonska linija najavljuju referendum za otcepljenje
Aleksandar Vučić je u sredu 14. avgusta, u 18 sati trebalo da započne obećanu kampanju „razgovora sa narodom". Za prvu stanicu izabran je Mali Zvornik, ali su organizatori protesta građana odbili poziv na razgovor sa predsednikom Srbije
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!