Sa sve većom izgradnjom stambenih blokova u Beogradu raste i broj automobila, a mesta za parkiranje ponestaje. Problem se proteže od centra grada do periferije, a stanari novobeogradskog Bloka 38 rešili su da se aktivno uključe u pronalaženje rešenja
Na sportskom terenu u novobeogradskom Bloku 38 do pre dvadesetak godina igrao se ozbiljan basket. Komšije su se žalile što se igra posle 20 časova, čak su istakli i natpis koji se nije mnogo uvažavao. Koša više nema, a problemi su danas drugačije prirode.
Devastirano igralište pretvoreno je u divlji parking. Zbog nedostatka parking mesta građani se iz nužde parkiraju na zelenim površinama, pa i zapuštenim parkićima za decu.
U potrazi za parkingom voze trotoarima i ugrožavaju bezbednost pešaka i velikog broja dece, a često dolazi i do komšijskih rasprava. Vlada opšti haos.
Stanari kažu da je ispred zgrada sve više nepoznatih vozila i da se parkinzi ponekad neracionalno koriste.
Neki sugrađani akutan nedostatak parking mesta koriste i kao izgovor za bahatost, pa se desi da se blokira prolaz roditeljima sa bebama u kolicima ili vozilima hitne pomoći.
Poznati izum stanara Bloka 38 je takozvano parkiranje “na gurku”. Godinama unazad snalaze se tako što parkirano vozilo ostave u leru kako bi oni koji izlaze sa parkinga mogli da ga pomere.
Pokrenuta inicijativa
Stanari su, međutim, pre godinu dana posegli i za konkretnijim rešenjima.
Organizovali su se i izradili Elaborat (u koji je „Vreme” imalo uvid) koji sagledava stanje na terenu, pa predočili Gradu nekoliko rešenja koja bi u velikoj meri rešila problem parkiranja u njihovom bloku.
Jedan od pokretača ove inicijative Milan Bojović kaže za „Vreme” da pronalaženje parking mesta u popodnevnim časovima Novobeograđani porede sa dobitkom na lutriji.
Dodaje da je nekoliko udruženja građana sa Novog Beograda 30. marta pokušalo mirnom protestnom šetnjom da iskaže nezadovoljstvo što opština ne rešava ovaj problem, niti reaguje na predloge, te ne postoji otvoreni dijalog vlasti sa građanima.
Bojović kaže da su gradske vlasti predstavile kao rešenje uvođenje zonskog parkiranja, ali da to zapravo ne rešava problem.
„U blokovima gde je uvedena zelena zona, parkinzi su i dalje prepuni, neke kompanije su zakupile i rezervisale parking mesta, a stanari koji plaćaju mesečnu kartu su i dalje prinuđeni da satima traže parking mesto. Mogu odabrati i opciju, da kao nekad, ostave auto izbačen iz brzine i da na taj način ako nekoga zagrade, vozač zagrađenog vozila može da oslobodi prolaz, ali tada rizikuju da ga slika ‘Oko sokolovo’ i dobiju prekršajnu prijavu”, objašnjava Bojović.
Šta su predlozi?
Bojović kaže da predlozi koje su dostavili Gradu zahtevaju minimalna finansijska sredstva, a glavna ideja je da se površine po obodu Bloka iskoriste za izgradnju novih parking mesta.
“Grad Beograd želi da u parking pretvori sportske terene na kojima su stastavale legende srpske i jugoslovneske košarke. Bila bi bolja ideja da se deo neke prazne parcele za neku buduću zgradu preko puta Bloka odvoji za garažu, a da se teren sačuva da i mladi naraštaji imaju gde da postignu svoje prve košarkaške poene”, kaže Bojović.
Foto: Privatna arhiva/Milan BojovićSportski teren u Bloku 38: Nekad i sad
Predložili su da se probelm parkiranja u Novom Beogradu rešava u tri faze.
Građani zahtevaju stopiranje izgradnje novih objekata na određeni period, te da Grad u međuvremenu obezbedi infrastrukturu koju bi novi objekti mogli da prime.
Druga faza predstavljala bi sprovođenje infrastrukturnih radova definisanih u prvoj fazi, kao i rešavanje već postojećih problema. Izgradnja parkinga na sprat, revitalizacija sportskih terena koji su sada divlji parkinzi, izmeštanje parkiranja i saobraćaja na obode blokova gde god je to moguće, pretvaranje parcela koje su trenutno prazne, bar u privremeni parking.
Treća faza bi se odnosila na promenu planske regulative i urbanističkih planova za Novi Beograd i povećanje procenta obaveznih zelenih površina.
Sagovornik “Vremena” zaključuje da primer građana iz Bloka 38 pokazuje da su građani zainteresovani da učestvuju u donošenju odluka za sredinu u kojoj provode najveći deo svog vremena i da su kompetenti da identifikuju probleme i predlože konkretna rešenja, ali nema ko da ih čuje.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Priština danima najavljuje otvaranje mosta na Ibru koji razdvaja Severnu od Južne Kosovske Mitrovice. Odluka je naišla na otpor lokalne srpske zajednice. Milica Andrić Rakić iz nevladine organizacije Nove društvene inicijative objašnjava za „Vreme“ da se most posmatra kao neka vrsta bedema – za Srbe je to bedem odbrane, a za Albance bedem pred kojim staje kosovski suverenitet
Na svečanom dočeku sportista ispred Skupštine Beograda privedena su trojica aktivista Kreni-Promeni koji su držali transparent sa porukom „Nećeš kopati“ i skandirali„Rio Tinto, marš iz Srbije“. Valjalo je sprečiti neprijatnosti za Vučića
Nakon nastupa na Olimpijskim igrama i pet osvojenih medalja, građani su ispred Starod dvora dočekali srpske šampione koje je pre toga na Andrićevom vencu dočekao Aleksandar Vučić. Slavlje je posle toga moglo da počne
Naučnici su navodno stvorili novu vrstu insulina koja bi mogao sa bude prekretnica u lečenju miliona ljudi sa dijabetesom tipa jedan širom sveta. „Pametni” insulin čeka u telu i aktivira se tek kada je potrebno
O spajanju državnog zdravstvenog sistema sa privatnim lekarskim ordinacijama i bolnicima počelo je da se priča još 2014. godine. Deset godina kasnije jedva da se nešto pokrenulo
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!