BelgradeyardSoundSystem je elitistički dvojac na planu promocije savremene elektronske muzike – a to je ono što je potrebno
„SVE SAM NAUČIO KROZ TEHNOLOGIJU“: Sutekh
Od nekada sjajnog gesla u kojem se tvrdilo da je on jednak svetu, danas tek poneki kraj Beograda, ponekada, podseća na tu maksimu. Već par godina prisutan, dvojac Relja Bobić i Goran Simonoski pod nazivom „Belgradeyard Sound System“ svojim aktivnostima pokušavaju da, bez patetike, Beograd vrate svetu i samom sebi pružajući mu dašak sveže, inventivnije muzike – počev od DJ-isanja gde treba istaći uvertiru za Coldcuta, radio emisija na B92 i zagrebačkom Radio Studentu, višečasovnim soundscape seansama (imaginarna veza zvuka i prostora), sve do gostovanja inostranih autora (istaknimo sjajno veče na ovogodišnjem BELEF-u u Kapetan-Mišinom zdanju kada su akteri bili Four Tet i Tony Morley, takođe na otvorenom u julu nemački minimal-electro izvođač Thorsten Lutz i drugi). U transžanrovskoj mešavini inteligentnog technohousea, electrojazza, probranog duba i drugih manje komercijalnih modifikacija savremene muzike, BelgradeyardSoundSystem beskompromisno traži novi kvalitet koji bi predstavio širem krugu urbane populacije i time redefinisao iskustva slušalaca. Kako je digitalna scena na globalnom planu zapravo mreža ogromnog broja autentičnih ukrštanja, mnogi umetnici i izdavači ostaju manje poznati i otuda BelgradeyardSoundSystem teži ka tome da nam približi čitave neotkrivene kontinente. Njihove soundscape ekspedicije predstavljaju dopunske kartice za estetske mape uma. „U prvih nekoliko soundscape setova, oko 300 ljudi je prošlo kroz REX i bili su oduševljeni jer su prvi put imali priliku da čuju drugačiju muziku“, kaže Relja. „Goran i ja se nadopunjujemo jer slušamo različite podvrste, tako da nastupi predstavljaju kombinacije onoga što volimo, bez obzira na tipološke odrednice. Najčešće iz toga sledi neobičan miks kojim smo obojica zadovoljni“, dodaje Bobić.
Korak dalje u radu BYSS-a predstavljaće i prvi snimak koji će se pojaviti na kompilaciji Worldvs. America za britansku etiketu KlangKrieg. Reč je o remiksu teme Setha Horvitza koji je pod nazivom Sutekh gostovao u subotu 29. septembra u beogradskom REX-u. I kao autor i kao vlasnik izdavačke kuće Context, Sutekha interesuju zvučni ekspresionizam i muzičke strukture koje nadilaze konceptom nadređene transformacije zvuka. „Sve sam naučio kroz tehnologiju i manipulaciju različitim tipovima muzike“, kaže Seth ističući da je osnovna snaga njegovog eksperimentalnog rada u unikatnom proizvodu pri čemu melodija može da se javi slučajno, kao susticaj različitih audio procesa. Nastup umetnika iz San Franciska koji je u subotu proslavio 28. rođendan i prihvatio bračnu ponudu svoje devojke koja je doputovala u Evropu, načinio je od REX-a art–caffe sa apstraktnom muzikom. Video snimci beogradskog umetnika Igora Stangliczkog (microscapes koje nalaze atribute arhitekture u reljefima štampanih kompjuterskih ploča i unutrašnjosti električnih uređaja) i sveće učinili su prostor delimično ritualnim, a petočasovno slušanje kvalitetne elektronike moglo je nenametljivošću da izazove i suptilno digitalno pročišćenje. Sutekhov lap-top nastup je muziciranje u realnom vremenu na softveru koji je, kao i kod srodnih mlađih američkih autora, jedinstvena kombinacija prilagođenih programa tako da je krajnji ishod minimalna elektronska muzika sa jedinstvenim bojama i kombinacijama ritmova. „Nije važno da li će neko reći kako bi voleo da zna koji sam ‘trik’ upotrebio, nego je važno da muzika bude ono što evocira“, napominje Seth koji je, nije nevažno reći, bio aktivista protiv bombardovanja SRJ 1999. godine.
Biće zaista strašno ako velegrad ostane ispovest entuzijasta.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Osećali smo da nečemu dolazi kraj. Naravno, niko od nas nije znao šta nas čeka, naročito ne da će se sve tako krvavo raspasti, ali da će sve biti drugačije – to se osetilo u vazduhu. I Titova smrt se desila upravo na početku te dekade. Mislim da je među nama postojao iracionalni osećaj ‘sad ili nikad’”
“Hoćemo da napravimo veliki nezavisni teatar, da radimo ono što mi hoćemo, što druge kolege hoće... A o tome kakva je situacija na nezavisnoj sceni najbolje govori to što nam je Ministarstvo za kulturu za ovaj projekat dalo dve hiljade evra bruto, to je hiljadu i osamsto neto”
"Najveća pretnja srpskom jeziku nisu nekakve mračne strane sile poput latinice, anglicizama ili interneta, nego tvrdokorna domaća nepismenost i nekultura", rekao je pre koju godinu Ranko Bugarski u razgovoru za „Vreme“
„Ljudi su toliko puni straha da pravo na svoje mišljenje odbijaju u startu. Oni hoće da svoju krivicu podele sa drugima, da ne preuzimaju odgovornost, u jednoj neodređenosti hoće ljudi da žive“
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!