Centar za istraživačko novinarstvo (CINS) otkrio je prošle nedelje da će Stručna komisija Filološkog fakulteta u Beogradu, na osnovu zahteva za utvrđivanje neakademskog ponašanja koji je potpisala grupa univerzitetskih profesora, ispitati da li je doktorat Jelene Trivan originalan.
Nekadašnja potpredsednica, narodna poslanica i portparolka Demokratske stranke, a potom, po dolasku naprednjaka na vlast, direktorka Javnog preduzeća “Službeni glasnik” i u poslednje dve godine Telekoma Srpske (Mtel), ispostave Telekoma Srbije u Banjaluci, u pisanoj izjavi odgovora na startu da “u potpunosti razume medije u vlasništvu Junajted grupe”, mada je CINS deo NUNS a, a potom objašnjava kako je meta orkestrirane kampanje jer je direktorka Telekoma Srpske, čije “akcije beleže rast, uz ogromnu dobit i uvećanje broja korisnika”.
Ona je doktorirala pre deset godina sa radom “Biblioteke i multikulturalnost”, a o doktoratu je naš nedeljnik prvi pisao 2019. u tekstu “Anatomija jedne disertacije”. Zbog tog teksta Jelena Trivan je tužila “Vreme” i tražila odštetu od milion dinara, Viši sud u Beogradu je pre godinu dana doneo prvostepenu presudu u njenu korist i odredio odštetu od 80.000 dinara, na šta je “Vreme” uložilo žalbu.
Đorđe Pavićević, univerzitetski profesor i narodni poslanik, jedan od profesora koji je tražio da se doktorat ispita, kaže za CINS da “iako postoji spremnost na Filološkom fakultetu da se slučaj izvede do kraja, to neće ići lako”, ali i da je “srećna okolnost što delo plagijata ne zastareva”.
foto: slobodan miljević / tanjug…
Naprednjački laureati
Premijerka počasna građanka Šapca
Šabačka vlast predvođena naprednjacima dodelila je u ponedeljak premijerki Ana Brnabić Povelju počasne građanke i uručila joj ključeve Grada Šapca, uz obrazloženje da “Vlada Srbije pruža bezrezervnu podršku realizaciji brojnih projekata od izuzetnog značaja za razvoj grada i bolji život Šapčana”.
“Država je uložila mnogo u Šabac prateći viziju razvoja grada i čitave zemlje”, zaključio je gradonačelnik dr Aleksandar Pajić (SNS) pre nego što je uručio priznanje premijerki, a ona je zahvaljujući se rekla da joj je “ogromna čast da to priznanje deli sa ljudima koji su osvedočeni profesionalci u svojim zanimanjima”.
Počast koja je dodeljena najbližoj saradnici Aleksandra Vučića izazvala je brojne kritike i podsmehe Šapčana, ako je suditi po društvenim mrežama, a ni opozicione stranke nisu štedele gradsku vlast i Anu Brnabić. Tako šabački odbor stranke Zajedno za Srbiju, koju vodi Nebojša Zelenović, zaključuje da “šabački naprednjaci nikako ne razumeju da im je ovogodišnja laureatkinja neko ko mesecima unazad etiketira po šund medijima slobodomisleće građane, pisce i novinare, što joj ispade primarni deo premijerskog posla”, dok Gradski odbor Pokreta obnove Kraljevine Srbije (POKS) naglašava da se dodelom Povelje šalje poruka građanima Šapca da će biti nagrađeni “ako budu poslušni i odani Vođi, bez obzira na nedostatak kvaliteta i kvalifikacija i nesposobnost da iznesu smislenu rečenicu do kraja”.
foto: marko dragoslavić / fonet…
Beogradski radovi protiv građana
Stanica zatvorena 72 nedelje
Mnogi građevinski projekti beogradske vlasti u poslednjoj deceniji pretvorili su se u dugačku muku i glavobolju za žitelje glavnog grada, a prošlonedeljna vest da će železnička stanica “Vukov spomenik” biti zatvorena zbog radova skoro godinu i po dana – najavila je nove muke za mnoge građane Beograda, a i mnoge koji u njega dolaze.
Od 9. maja pa u naredne 72 nedelje, kako je objavljeno na sajtu Sekretarijata za gradski prevoz, radiće se na zameni tunelskih eskalatora, odnosno pokretnih stepenica, tako da u tom periodu podzemno stajalište “Vukov spomenik” neće biti dostupno putnicima, ali će se redovno odvijati železnički saobraćaj bez zaustavljanja vozova u toj stanici.
Malo ko može da razume da je za zamenu pokretnih stepenica potrebno toliko vremena, posebno što još uvek niko iz gradske vlasti nije objasnio o čemu se radi.
Advokat Rodoljub Šabić izjavio je za “Danas” da je “sasvim očigledno da je zatvaranje frekventne stanice na toliko dug rok pre svega izraz ignorantskog, potpuno neodgovornog odnosa vlasti prema interesima hiljada građana”, a Pokret Ne davimo Beograd pokrenuo je peticiju “Stop zatvaranju železničke stanice Vukov spomenik” i traži da se ne dozvoli njeno potpuno zatvaranje.
“Bahatost vlasti, nerazumevanje potreba građana i to da ne koriste javni prevoz, rezultiralo je odlukom da se zatvori železnička stanica ‘Vukov spomenik’ na čak 500 dana i da se na taj način preko 30.000 građana rubnih opština ostavi bez jednog od najbitnijih prevoznih sredstava”, kaže gradski odbornik Dobrica Veselinović iz Pokreta Ne davimo Beograd.
Pola Vojvodine bez kanalizacije
Ekološke bombe iz septičkih jama
Zaključak poslednjeg istraživanja novinara Vojvođanskog istraživačko-analitičkog centra (VOICE) je da više od polovine domaćinstava u Vojvodini nije priključeno na kanalizaciju, a otpadne vode ispuštaju u septičke jame. Drugi problem je što nije poznato gde se izbacuje sadržaj ovih jama nakon što ih u najvećoj meri prazne privatni preduzetnici.
Pokrivenost Vojvodine kanalizacijom je između 40 i 45 odsto, uz to, u dobrom delu Pokrajine nije dostupna usluga javnih komunalnih preduzeća za pražnjenje septičkih jama, a i tamo gde jeste mnoga domaćinstva koriste usluge privatnika jer su jeftiniji, što samo po sebi ne bi bio problem da postoji institucionalna kontrola. Ovako, “ispuštanje otpadnih voda na za to nepredviđena mesta i od strane neovlašćenih i neobučenih lica predstavlja opasnost od zaraze i pojave bolesti i oboljenja”, ističu stručnjaci i apeluju na nadležne da konačno urede ovu oblast.
VOICE je izračunao da skoro 300 hiljada domaćinstva svoje otpadne vode ispušta u septičke jame, a u 25 od 45 vojvođanskih gradova i opština u toku 2021. godine javna preduzeća su ispraznila tek 9.786 septičkih jama, što će reći da se ogromna količina otpadnih voda iz privatnih cisterni izliva u reke i kanale, na divljim deponijama i njivama, što predstavlja ozbiljan ekološki problem.
foto: tanjug…
Vladavina crveno-belih
Nova titula fudbalera Zvezde
Šest kola pre kraja prvenstva beogradska Crvena zvezda je pobedom nad TSC-om iz Bačke Topole (4:1) obezbedila šestu u nizu šampionsku titulu, ukupno 34. u dosadašnjoj istoriji – 19 u velikoj Jugoslaviji (SFRJ) od 1947. do 1992. godine, pet u “skraćenoj” (SRJ i SCG) od 1993. do 2006. godine i deset u Srbiji, jedna iz 1946. godine, a ostale od 2007. do danas.
“Ovo je najubedljivija titula u istoriji Crvene zvezde i srpskog fudbala i verujem da su zvezdaši ponosni na ostvaren rezultat”, poručio je generalni direktor crveno-belih Zvezdan Terzić, koga list “Politika” svrstava u “sportske diplomate najvišeg ranga” i naziva “idejnim tvorcem nove Zvezde”. Najtrofejniji fudbalski klub ima priliku da osvajanjem Kupa Srbije dođe do treće uzastopne “duple krune” i ukupno 61. domaćeg trofeja.
Iako je sa ekipom osvojio prvenstvo i ima priliku da osvoji i Kup, treneru Milošu Milojeviću nakon sezone sledi smena jer je sa Izraelcem Barakom Baharom prošle nedelje postignut dogovor da u junu preuzme mesto šefa stručnog štaba Crvene zvezde. Bahar još uvek vodi Makabi iz Haife i na pragu je osvajanja titule prvaka Izraela, a sa tim klubom je ove sezone dospeo u grupnu fazu Lige šampiona nakon što je letos u kvalifikacijama izbacio upravo Zvezdu. Taj poraz je naterao Dejana Stankovića da podnese ostavku i doveo Milojevića na klupu, ali ni on se sa ekipom nije proslavio u Ligi Evrope i uskoro će ga zameniti – Bahar.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!