U Španiji se legalno prisluškuje oko 37.000 mobilnih telefona i oko 3500 fiksnih, a nova norma Evropske unije, koja traži čuvanje podataka 12 meseci, iziskivaće dodatne troškove od oko 20 miliona evra
PREDOSTROŽNOST: Madrid noću
U borbi protiv sve rasprostranjenijeg terorizma, jedna od osnovnih mera je prevencija, pravovremena informacija o idejama i namerama terorista. Da bi se došlo do tako važnih podataka, sve policije sveta koriste isti metod: prisluškivanje telefona svih sumnjivih. Na žalost policije, svakim danom sve je više i sumnjivih i mobilnih telefona, tako da je obim posla sve veći, a rezultati nisu uvek vidljivi. U Španiji se, prema podacima za 2004, legalno prisluškuje – dakle uz odgovarajuće sudske naloge i odluke – oko 37.000 mobilnih aparata i oko 3500 fiksnih. Policija, naravno, neće saopštiti „strukturu“ prisluškivanih, ali nije teško zaključiti da je reč, uglavnom o strancima, posebno arapskog porekla, kao i mogućim pripadnicima lokalne baskijske separatističko-terorističke organizacije ETA. Naravno, prisluškuju se i obični kriminalci i pripadnici raznih mafija i klanova koji su poslednjih godina u Španiji pustili duboke korene.
Posle napada Al kaide na Madrid 11. marta 2004. ispostavilo se da su nadležene službe bile na tragu mnogim organizatorima i učesnicima atentata, ali da je u celoj organizaciji bilo i propusta zbog sasvim banalnog razloga: nije bilo dovoljno para da se plate prevodioci koji bi skinuli sve što je bilo snimljeno…
Ako se prisluškivanje uzme kao nešto sasvim legalno i ako se pretpostavi da se odvija po zakonu i ustavu (član 18. španskog ustava garantuje „tajnu komunikaciju, posebno pisama, telefonskih razgovora i telegrama, osim u slučaju sudskih naloga…“), u praksi se pojavljuje vrlo bizarno pitanje: ko snosi troškove prisluškivanja? Obično se misli da je to policija, ali to je samo delimično tačno. Naime, država pokriva troškove samo onih poziva koji su preusmereni ka jednom od centara za prisluškivanje, dok u ostalim slučajevima (osoblje, informatika, obrada podataka) troškovi idu na račun telefonskih kompanija.
Sada se, međutim, situacija dodatno komplikuje, pre svega na ekonomskom planu. Zakon Evropske unije predviđa obavezu telefonskih kompanija da čuvaju sve podatke o svojim klijentima 12 meseci, dok je u Španiji važeći zakon koji predviđa čuvanje podataka (pozvani broj, dužina razgovora, vreme i mesto) do tri meseca i samo u izuzetnim slučajevima, opet uz sudski nalog, duže od tog perioda. Telefonske kompanije su izračunale da će produženje roka na godinu dana doneti dodatne troškove od najmanje 20 miliona evra, ali i još jedan veliki problem: kompanije će morati da identifikuju sve svoje klijente, što znači i one koji koriste ‘pripejd’ kartice, dakle bez fiksnog ugovora sa telefonskom kompanijom. A takvih je 60 odsto od oko 39 miliona mobilnih telefona u Španiji koja ima 42 miliona stanovnika!
U Švajcarskoj, koja je van EU, već je na snazi zakon koji traži potpunu identifikaciju svih korisnika mobilnih telefona, a usvojen je posle velike propagandne kampanje. U Španiji i drugim zemljama EU identifikacija „anonimnih“ klijenata zasad uglavnom ide preko stimulacije: u zamenu za identitet korisnici dobijaju gratis minute. U Španiji je tako već identifikovano oko 30 odsto korisnika mobilnih telefona, ali još uvek ostaje oko 16 miliona nepoznatih klijenata.
U policijskim krugovima se procenjuje da je, sa stanovišta bezbednosti, apsolutno neophodna identifikacija svih klijenata, jer se samo tako u svakom momentu, uz uredan sudski nalog, može prisluškivati razgovor sumnjivih. Osim ustava, materiju reguliše i više španskih zakona, ali ovde nije reč o pravnom, već o tehničkom aspektu problema. Policija nema ni ljudske ni finansijske resurse u dovoljnoj meri da kontroliše sve sumnjive i to, zbog obima posla, postaje svojevrstan problem. Vlada Hoze Luisa Sapatera priprema formiranje neke vrste „međuministarske komisije“ koja bi se bavila pravnim, organizacionim, pa i ekonomskim pitanjima prisluškivanja sve većeg broja ljudi na teritoriji Španije. U komisiju će ući predstavnici policije, odbrane, industrije, kao i predstavnici telefonskih kompanija. Zanimljivo je da je nacrt predloga o osnivanju ove komisije stigao u Savet za telekomunikacije 6. jula, samo dan pre atentata u Londonu.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Usred ruske uspešne ofanzive u pravcu grada Pokrovsk, Ukrajina je izvela iznenadni napad na rusku teritoriju i zauzela preko 1000 kvadratnih kilometara u Kurskoj oblasti. Dok Rusi napreduju ka gradu Pokrovsku u Ukrajini, Ukrajinci zauzimaju deo po deo ruske teritorije. Ovo je najveća prekogranična operacija na ruskoj teritoriji od Drugog svetskog rata
„Osećam strah kad moram noću da pođem na dužnost iz hostela na medicinsko odeljenje", priča doktorka iz Indije koja se pridružila hiljadama žena i muškaraca koji protestuju zbog silovanja i ubistva stažistkinje medicine koja je prošle nedelje ubijena tokom noćne smene u državnoj bolnici
Luksuzna jahta „Bajezijan“ potonula je nakon udara tornada u blizini ribarskog sela Portičelo na Siciliji. Kao nestali se vode predsednik međunarodne finansijske kompanije Morgan Stenli Džonatan Blumer, njegova supruga, britanski tajkun Majk Linč, njegova ćerka i još jedna osoba
Bajden je bio glavni govornik prve večeri Nacionalne demokratske konvencije u Čikagu. Palicu zatim preuzima Kamala Haris, koja će poslednjeg dana skupa i zvanično prihvatiti predsedničku kandidaturu
U političkom dijalogu suprotstavljene strane se ne obraćaju jedna drugoj, već građanima. Utoliko laž nije „zabranjena“, ali kada nema posledica ako u laži budeš uhvaćen, dijalog gubi smisao jer neistini je onda samo nebo granica
Mislili ste da u Vojvodinu ne može da snađe veća nesreća od Igora Mirovića. Prevarili ste. Na čelu pokrajine sada su Maja Gojković i njena svita sa onim starim, radikalskim glogovim kolcem za vojvođansku autonomiju
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!