Šesnaest dana gotovo čistog džeza u Kazinu Barijer, plus po dve večeri džeza i bluza u "Stravinskom" i tri noći elektro-džeza u Sali "Majls Dejvis" bilo je dovoljno da se posle više od jedne decenije vrati stara publika na obalu jezera Leman
Santana i Badi Gaj
„Drago mi je da se festival vratio u ‘stari’ Kazino!“, izjavio je gitarista Džon Skofild pozdravljajući publiku pred nastup u prostoru gde su ispisane neke od najuzbudljivijih stranica istorije džeza u Evropi. Nekoliko dana ranije, na velikoj sceni u Auditorijumu „Stravinski“, Dip Parpl je imao čega da se seti uz SmokeOnTheWater – himnu hard roka inspirisanu požarom u studijima Mountain, na snimanju albuma Frenka Zape i Mothers of Invention.
Šesnaest dana gotovo čistog džeza u Kazinu Barijer, plus po dve večeri džeza i bluza u „Stravinskom“ i tri noći elektro-džeza u Sali Majls Dejvis bilo je dovoljno da se posle više od jedne decenije vrati „stara“ publika na obalu jezera Leman. Prethodnih sezona Montreux Jazz Festival (MJF) lagano je nestajao iz kalendara „džez pravovernika“, a ovaj potez organizatora – koji su se uželeli „finog“ društva uprkos visokim ulaganjima u teško isplative programe – treba pohvaliti i podržati. Malo statistike govori u prilog njihovoj hrabrosti: Auditorijum „Stravinski“ ugostio je 37 bendova za 61.000 posetilaca, Sala „Majls Dejvis“ 53 sastava za 23.000 posetilaca, a Kazino čak 45 izvođača za „samo“ 16.000 gledalaca. Poseta u „Stravinskom“, dakle, finansira ostale programe, kao što programi u Statehallu pomažu ostala dešavanja na North Sea Jazz Festivalu.
Centralni događaj 38. MJF-a bio je višednevni boravak Karlosa Santane, koji je jednu raniju ideju iz ćaskanja sa direktorom festivala Klodom Nobsom raširio na tri programske večeri, politički-obojene konferencije za novinare i promocije humanitarnih akcija organizacije koju vodi sa suprugom Barbarom. Osim što je održao koncert sa svojim bendom, gostovao je na bluz večeri – svirajući po nekoliko numera sa svakim od učesnika (Bobi Parker, Klarens „Gejtmaut“ Braun, Badi Gaj) – i izveo monumentalni program „Hymns for Peace“ – u društvu najdražih džez prijatelja (Vejn Šorter, Herbi Henkok, Čik Korija, Džon Meklaflin, Ravi Koltrejn… ) Ni na koncertu nije izostala kritika današnje američke administracije, što je publika „podržala“ glasnim zvižducima upućenim svim svetskim gospodarima rata.
Džon Meklaflin je nastupio i sa obnovljenom „indijskom“ formacijom Shakti – u društvu originalnog člana grupe Zakira Huseina i trojice klinaca. U pozi lotosovog cveta na šarenom tepihu, kvintet je stvarno hipnotisao publiku jednoličnim ritmovima i oskudnim melodijskim frazama, pa poveo na fantastično putovanje po Dalekom istoku. A samo sat kasnije, na istoj sceni svetlucale su šljokice na korsetima plesačica u ekipi Brajana Ferija. Bolestan, engleski pop šarmer je bio prinuđen da prepolovi program (pa ipak smo čuli SlaveToLove, LoveIsADrug, Avalon, Don’tStopTheDance i Let’sStickTogether, uz nekoliko jazz standarda), a Nobs se potom izvinjavao publici koja se taman razigrala.
Skofildov program u društvu Stiva Svoloua (bas) i Bila Stjuarta (bubnjevi) bio je jedan od najkvalitetnijih u celokupnoj ponudi ovogodišnjih letnjih festivala. Predstavio nam je zanimljive nove kompozicije (album EnRoute) i majstorski razmenjivao duge improvizacije sa veoma motivisanim kolegama. Takođe nastupajući u Kazinu, saksofonista Ravi Koltrejn je dokazao da izrasta u pravog sledbenika slavnog oca, potpuno zaslužujući društvo poznatih ritmičara (Luis Perdomo – klavir, Loni Pleksiko – bas, Bili Hart – bubnjevi).
Pobednici takmičenja mladih muzičara su Antal Pustai (gitara, Mađarska), Robert Botoš (klavir, Mađarska) i Ana Serafinska (vokal, Poljska). Očigledno, istok Evrope je u modi, a članovi tri žirija (u kojima dominiraju američki umetnici) bili su dovoljno smeli da prepoznaju talenat iz zemalja koje su retko zastupljene na glavnim programima velikih festivala. Popodnevni susreti s novim licima, zajedno s noćnim zabavama u tzv. Montreux Jazz Clubu, zaokružuju desetak sati dobre muzike dnevno – pružajući posetiocima priliku da se pošteno umore, ukoliko žele da uhvate sve što im se nudi. Pa čak i da zaigraju uz hitove sastava ABBA, u džez tumačenju tromboniste Nilsa Landgrena i njegovih Fank junit. Intherichman’sworld…
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Osećali smo da nečemu dolazi kraj. Naravno, niko od nas nije znao šta nas čeka, naročito ne da će se sve tako krvavo raspasti, ali da će sve biti drugačije – to se osetilo u vazduhu. I Titova smrt se desila upravo na početku te dekade. Mislim da je među nama postojao iracionalni osećaj ‘sad ili nikad’”
“Hoćemo da napravimo veliki nezavisni teatar, da radimo ono što mi hoćemo, što druge kolege hoće... A o tome kakva je situacija na nezavisnoj sceni najbolje govori to što nam je Ministarstvo za kulturu za ovaj projekat dalo dve hiljade evra bruto, to je hiljadu i osamsto neto”
"Najveća pretnja srpskom jeziku nisu nekakve mračne strane sile poput latinice, anglicizama ili interneta, nego tvrdokorna domaća nepismenost i nekultura", rekao je pre koju godinu Ranko Bugarski u razgovoru za „Vreme“
„Ljudi su toliko puni straha da pravo na svoje mišljenje odbijaju u startu. Oni hoće da svoju krivicu podele sa drugima, da ne preuzimaju odgovornost, u jednoj neodređenosti hoće ljudi da žive“
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!