![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2023/11/MikhailovPrviMaj.jpg)
Razglednica
Čovek koji je prišao suviše blizuU rimskim muzejima i galerijama izloženi su radovi svetski poznatih fotografa Britanca Dona Mekalina, Ukrajinca Borisa Mihailova i Mađara Roberta Kape, koji pričaju o svetskoj istoriji
U rimskim muzejima i galerijama izloženi su radovi svetski poznatih fotografa Britanca Dona Mekalina, Ukrajinca Borisa Mihailova i Mađara Roberta Kape, koji pričaju o svetskoj istoriji
Magijski obredi su zasnovani na praznoverju, i zakonom su zabranjeni. Ali, oni su i deo tradicije i zato treba čuvati sećanje na njih, smatra Momčilo Petrović, autor knjige Srce crnog goluba
Prva stvar mi je bila to što Zemljo moja nije tada, a nije ni sada, nipošto prevashodno patriotska ili još manje propagandna. Ne, nikako. Znao sam odmah da su Kemal i Ismeta imali nešto sasvim drugo na umu. Da su napravili pesmu koja priča naizgled o geografiji, a u stvari je o hemiji
Predrag Krstić (priredio, preveo i uvodni tekst napisao): Ljudi od pera i filozofi; Akademska knjiga, Novi Sad, i Institut za filozofiju i društvenu teoriju, Beograd 2023.
Novi konceptualni album čuvenog birmingemskog benda je ne preterano ambiciozna, ali zgodno osmišljena kompilacija reinterpretiranih “sablasnih” hitova iz prošlosti, uz nekoliko novih pesama grupe Duran Duran, koja je ovim tematskim izdanjem želela sebi da napravi muzički saundtrek za “ultimativnu žurku za Noć veštica”
Ovde u znatnoj meri pratimo koliziju oprečnih mentalitetskih i svetonazorskih skupova vrednosti – srpski pacijenti su skloni hedonizmu, euforiji, kao i melanholiji i fatalizmu, kada postane očigledno da se stvari kreću u nepovoljnom smeru, dok kod francuskih naučnika imamo neutaživu i nepokolebljivu veru u moć novih i novih pokušaja, kao i nemogućnost da suštinski pojme razbarušenost onog drugog i drugačijeg
Standardni džez glavne struje / raznih razdoblja tokom celog festivala bio je retka prilika da se upijemo u instrumentalnu muziku koja još pomalo može da nas sakrije od spoljne ludnice na koju smo osuđeni. Parafraziraću ovog puta malo nategnut slogan BJF, Jazzscapes – od tih pejzaža, važniji su nam JazzEscapes
Ponovo se oživljava priča o životu Marije Kalas, nevoljene ćerke grčkih imigranata iz Njujorka, koja je karijeru počela pod okupacijom u Atini, postala primadona u La Skali, Kovent Gardenu i Metropoliten operi, čašćena epitetom La Divina – Božanstvena. Bila je kapriciozna i žudela je za ljubavlju; bila je ozloglašena zbog nesrećne romanse sa Aristotelom Onazisom, bogatim i neukim brodovlasnikom. Taj će odnos isisati iz nje volju za životom; njen unikatni sopran – koji je uneo dramu u italijanski belkanto – počeće da bledi. Umrla je u Parizu, sama, a njenu su urnu ukrali, pa našli na ivici groblja Perlašez, a pepeo rasuli po Egejskom moru
Povremene vazdušne uzbune i potmule eksplozije na nebu ne remete previše život u Tel Avivu. Fizički rat se vodi 70 kilometara dalje, u Pojasu Gaze. Ali rat je u glavama Izraelaca
Trebeći opoziciju, a postepeno se i sama gušeći u kvrgama naraslog i otežalog klijentelizma, aktuelna vlast je ovo društvo lišila sposobnosti da organizuje delotvornu državu bez koje jedva da je i zamislivo nekakvo zadovoljavajuće regulisanje društvenog života
“Imala sam poziv iz Ministarstva privrede da dizajniram fond za mlade preduzetnike. Bila sam oduševljena. Smatrala sam da je to još jedan zanimljiv i značajan projekat i odmah sam tražila da vidim te mlade preduzetnike. Međutim, rekli su mi: ‘Ali mi nemamo mlade preduzetnike’. Pitala sam: ‘Ali čemu onda taj fond?’ Samo su mi se nasmejali i onda sam kazala – hajde da ja budem ta preduzetnica, pa da vidimo šta će biti”