Jakov Milatović napustio funkcije u Evropi sad, PES izbacio ministra pravde iz partije i raspustio odbor u Podgorici. Premijer obećao devet deonica autoputeva i brzih cesta, a bezbednosni sektor na udaru političara i kriminalaca
Ono što je više meseci unazad očekivano, dogodilo se. Nesuglasice lidera Pokreta Evropa sad (PES) pretvorile su se u razlaz. Veliki talas uspeha PES konačno je prekinut udarom u stenovitu obalu crnogorske političke stvarnosti. Predsednik države Jakov Milatović napustio je sve funkcije u stranci čiji je bio suosnivač. Dojučerašnje kolege su to dočekale sa ushićenjem. Sada je sve samo stvar odgovora na pitanje da li je Milatović dobro ili loše izabrao trenutak za takvu odluku.
No, kakav je ambijent u kojem je povukao ovaj potez?
Recimo, utorak. Naoko običan dan u Podgorici. Predsednik parlamenta Andrija Mandić primio je u Skupštini Milorada Dodika, predsednika Republike Srpske čiji je biznis pod sankcijama SAD. Ispred zdanja parlamenta građani protestuju uzvicima “Fašisti!”. Na zaštitnoj ogradi zastava BiH. Prijem se dešava na 31. godišnjicu zločina nad muslimanima u Štrpcima. Bošnjačka stranka, za koju se spekuliše da će skupa sa predstavnicima “srpskog sveta” ući u vladu prilikom njene rekonstrukcije, izjavljuje da Mandić ovim pretvara Crnu Goru u promotera ruske politike na Balkanu. Evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji je istog dana stigao u glavni grad Crne Gore. Prethodno je na mreži Iks (Tviter) napisao da je Crna Gora najnaprednija od zemalja kandidata u pristupnim pregovorima i da “smo svi spremni da zatvorimo privremena merila”.
Varhelji se sastao sa Milatovićem, najavljen je susret sa Mandićem i večera sa premijerom Spajićem. S druge strane, predsednik parlamenta je izjavio prethodnih dana da ne zna da li će se Dodik sresti sa Milatovićem ili Spajićem. Naravno, reč je više o političkom uzbunjivanju nego o tačnoj informaciji. Uporedo, mediji su preneli da je suđenje bivšoj predsednici Vrhovnog suda Vesni Medenici odloženo na neodređeno vreme. Šta će pre biti zatvoreno – pristupna poglavlja ili Medenica, i da li je Dodik doveden kao strašilo za EU ili kao izazov Bošnjačkoj stranci da uslovi svoj eventualni ulazak u vladu raskidanjem koalicionog dogovora PES sa Novom srpskom demokratijom i Demokratskom narodnom partijom – mogao bi biti jedan od ciničnih komentara.
STO DANA NEZAINTERESOVANOSTI
Očigledno je da u Crnoj Gori sve deluje kao jedan raštimovani orkestar. Svako svira svoju melodiju. Toliko su snažni disonantni tonovi da niko više ni ne zakazuje probe glavnih muzičara. Navedena skica običnog dana u Podgorici nije nimalo drugačija od slike onoga što je prethodilo razilaženju predsednika države i premijera.
Glamurozno obeležavajući prvih sto dana vlade, ignorišući pritom parlament, Spajić je promovisao novi politički obrazac – “mene to ne interesuje”. Ne interesuju ga potresi u bezbednosnom sektoru, niti ko će biti prvi čovek Agencije za nacionalnu bezbednost iako je to njegova ingerencija, ne interesuju ga ni identitetska pitanja, ni isticanje zastava drugih država. Nastavio je sa ignorantskim stavom prema parlamentu upoređujući događaje na skupštinskom Odboru za bezbednost sa muškom svlačionicom srednjoškolskog kluba iako ga, po vlastitoj tvrdnji, nije gledao i nema nameru da to učini. A osmočasovna sednica ovog Odbora promenila je mnogo toga u Crnoj Gori. I najverovatnije jeste bila okidač za odluku predsednika Milatovića da napusti funkcije u PES.
PLAVA SVESKA I ŽUTI ODBOR
Gotovo svaka izjava koja je izrečena na skupštinskom Odboru za bebednost mogla je da bude dobar naslov u bilo kojem tabloidu. Odbor je trebalo da bude kontrolno saslušanje SDT Vladimira Novovića i šefa specijalnog policijskog tima Predraga Šukovića u vezi sa slučajem Do Kvon, odnosno navodnog pokušaja bivšeg premijera Dritana Abazovića i tadašnjeg ministra unutrašnjih poslova Filipa Adžića da oslabe predizborne pozicije sadašnjeg predsednika crnogorske vlade Milojka Spajića optužujući ga za poslovne kontakte sa južnokorejskim “kraljem kriptovaluta”, kojeg čeka ekstradicija ili njegovoj matičnoj državi ili SAD. Tada funkcioner PES, a sada ministar pravde Andrej Milović podneo je zbog fabrikovanja afere krivičnu prijavu protiv Abazovića i Adžića. Zbog ovog slučaja, Spajić je eliminisao Abazovićev Pokret URA sa liste potencijalnih partnera u formiranju skupštinske većine.
Višečasovni deo sednice Odbora za bezbednost, koji je prenosio Parlamentarni kanal TVCG, međutim, nije otkrio nijedan novi detalj afere Do Kvon, ali je otvorio toliko novih iznenađujućih međusobnih optužbi da one, uz najbolju volju, ne mogu stati u jedan novinarski tekst. A sve je to rad Odbora odvelo daleko od planiranog dnevnog reda. Tako je ministar pravde Andrej Milović optužio šefa specijalnog policijskog time da je povezan sa organizovanom kriminalnom grupom Budva. Upoznao je javnost da je Specijalnom tužilaštvu predao dokumenta o Šukovićevim navodnim malverzacijama sa stanovima. Takođe, ustvrdio je da se ime šefa specijalnog policijskog tima našlo i u aferi “Plava sveska” i prikazuje ga kao neformalnog konsultanta tadašnjeg poslanika Mila Božovića, koji će kasnije postati predsednik Opštine Budva. Milović, koji je kadar Demokratskog fronta, sada tu funkciju obavlja iz zatvora gde se nalazi pod optužnicom za pripadnost narko klanu.
Šuković nije ostao dužan ministru pravde i optužio ga da je, pre nego što je seo u ministarsku fotelju, tražio da se sa liste bezbednosno interesantnih osoba (BIL) skine žena sa kojom je u emotivnoj vezi i da je ona prethodno bila u vezi sa ubijenim prvim čovekom jednog od crnogorskih klanova. Optužio ga je, pokazujući fotografije, i za kontakte sa organizovanim kriminalnim grupama i izneo podatak da je Milovićev automobil prethodne sedmice zaplenjen u Bosni i Hercegovini sa većom količinom droge. Ministar je odgovorio da je automobil prodao i da je od tada tri puta promenio vlasnika.
Odbor je u nastavku “zabavljao” crnogorsku javnost ulogama političkih funkcionera u aferama vezanim za strane državljane. Abazović i Adžić su optužili minista pravde da je, uprkos odlukama crnogorskih sudova, odbio da izruči Binali Čamgoza Turskoj koja ga traži zbog više krivičnih dela, među kojima su stvaranje kriminalne organizacije i pokušaj ubistva. Oni sumnjaju na potencijalnu visoku korupciju, a Adžić je Milovića nazvao zaštitnikom mafije. Ministar pravde je odgovorio “kontra slučajem” tvrdeći da se Abazović druži sa Telmanom Ismailoviim, koji je dobio politički azil u vreme njegove manjinske vlade i da je SDT formiralo predmet o tom događaju. Milović je ranije tvrdio da je neko iz Abazovićeve vlade “direktno uzeo novac” kako bi Ismailov dobio azil.
Tako se prisustvo SDT Vladimira Novovića na Odboru pretvorilo u prikupljanje liste za nove predmete koje će morati da pokrene. Zapravo, tendenciozne i utilitarne izjave crnogorskih političara sve manje liče na spinove, a sve više otkrivaju njihove veze – posredne ili neposredne, svesne ili nesvesne, ili neoprezne sa kriminalnim strukturama i/ili BIL osobama. A sasvim je moguće da je veoma blizu istini konstatacija da je kriminalna hobotnica toliko zarobila kompletnu društvenu stvarnost da morate naleteti na nju gde god se okrenete.
PAD KLANA “GRAND”
S druge strane, ono što se često predstavljalo u javnosti kao spinovanje, kako vreme odmiče, otkriva se ne kao deformacija činjenica, već kao istina. Kada je avgusta 2022. godine smenjivana manjinska vlada Dritana Abazovića navodno zbog potpisivanja “temeljnog ugovora” sa Srpskom pravoslavnom crkvom i usporenih evropskih integracija, tadašnji premijer je tvrdio da su razlozi za smenu vlade sasvim drugi i optužio DPS Mila Đukanovića za povezanost sa kriminalom. Tada je u Skupštini izneo tvrdnju da se na vrhu kriminalne piramide nalazi crnogorski građevinski gigant Bemaks, odnosno njegovi vlasnici i klan “Grand”. Vlasnik Bemaksa Ranko Ubović, Aleksandar Mijajlović i bivši visoki funkcioner Agencije za nacionalnu bezbednost (ANB) Zoran Lazović tužili su tada Abazovića za klevetu. Prošli su predsednički i vanredni parlamentarni izbori, formirana 44. vlada, Abazović ostao u opoziciji, a razvoj događaja pokazuje da je najverovatnije bio u pravu.
Naime, u velikoj akciji Specijalnog državnog tužilaštva protekle sedmice su, pod optužbom za stvaranje kriminalne organizacije i krijumčarenje, uhapšeni Aleksandar Aco Mijajlović, policajci Milenko Mića Rabrenović, Radoje Rabrenović, Dragan Backović i Mirko Mijušković. Među uhapšenima su i Dejan Jokić, Golub Vojinović, Milan Vukadinović, Zoran Žuti Đukanović, Milan Rogač i Mileta Simanić. Kako se sumnja, na osnovu Skaj prepiske koju je dostavio Europol, glavni organizatori ove grupe, poznate kao “Grand”, jesu Mijajlović i osoba čiji identitet još nije utvrđen. Mijajlović slovi za suvlasnika Bemaksa iako njegovo ima ne postoji zvanično u papirima te firme. Upućeni tvrde da je njegovo hapšenje možda i najznačajniji događaj od kada je počeo obračun sa organizovanim kriminalom.
Optuživanja na Odboru za bezbednost i pomenuta hapšenja ponovo u centar interesovanja vraćaju razloge za sklanjanje Abazovića sa vlasti i njegovo guranje u opoziciju u kojoj se, uzgred budi rečeno, on za sada izuzetno dobro oseća. Svakako da to uvećava njegov rejting i verovanje javnosti u njegove tvrdnje ili iznete sumnje.
DOBAR ZA MINISTRA – NE I ZA PES
U nastavku ovih događaja, prva žrtva pomenutog sastanka Odbora za bezbednost je aktuelni ministar pravde Andrej Milović. Iako to nije navedeno kao neposredan razlog, a svarni razlog uistinu nije ni došao do ušiju javnosti, Milović je isključen iz Pokreta Evropa sad. Čovek koji je tvrdio da je “politička kičma” Milojka Spajića, doživeo je da bude “žrtva”, kako su rekli u PES-u, “malog kućnog pospremanja”. U pomenutom čišćenju raspušteni su i odbori PES-a u Podgorici i Baru, očigledno kao mesta gde Jakov Milatović ima dominantan uticaj.
Predsedništvo PES je tom prilikom konstatovalo i ostavku predsednika države i njihovog potpredsednika na sve funkcije u partiji, smatrajući da je tim činom istupio iz Pokreta, iako Jakov Milatović to u svojoj ostavci nijednom rečju nije pomenuo. Valjda se nešto da i naslutiti?
Milatović je u ostavci naveo da su osnivajući PES obećali transparentnost u radu, racionalan i argumentovan dijalog o politikama koje su inkluzivne i održive, da su obećali drugačiju političku kulturu utemeljenu na uvažavanju različitosti i afirmisanju evropskih vrednosti. “Dosadašnji način rada je suprotan obećanom i vrijednostima koje sam imao na umu prilikom stvaranja Pokreta”, napisao je Milatović.
Iz PES su saopštili da je dobro što je Milatović shvatio da je vreme da napusti pokret kako društvo ne bi trpelo zbog ličnih nezadovoljstava. Premijer Milojko Spajić za sada, u skladu sa narativom “mene to ne interesuje”, nije komentarisao ove događaje. Milović je i dalje ministar pravde koji čeka “pospremanje Vlade”. Da li će se i kako dogoditi to čišćenje i ko će ispasti iz Spajićeve “kombinacije”, videćemo. A možda i nećemo! Performans Andrije Madića sa Dodikovom posetom svakako bi morao da bude tumačen kao narušavanje dogovora parlamentarne većine koja je Spajiću dala zeleno svetlo da formira Vladu, a Milanu Kneževiću (DNP) i Andriji Mandiću (NSD), nekadašnjem kosturu Demokratskog fronta (DF), obećanje za ulazak u vladu prilikom njene rekonstrukcije do kraja ove godine. Uslov je bio dosledno istrajavanje na proevropskom putu. Poznato je, međutim, da Dodika EU ne vidi na svom putu. To će u svakom slučaju otežati rekonstrukciju vlade, prolongirati je, a možda je učiniti i nemogućom.
foto: saša matić / vlada crne gore / tanjugKO ĆE OPSTATI U VLADAJUĆOJ VEĆINI: Skupština Crne Gore
METLA I DOGOVORI
Osnovno je pitanje koliko će rascep u Pokretu Evropa sad oslabiti skupštinsku većinu koja je 44. vladi dala podršku. Da li su svi poslanici PES doista uz premijera i koliko ostali politički subjekti vide Spajića kao pouzdanog partnera? Prvi komentar iz nekadašnjeg vladajućeg DPS-a bio je da je Milatović završio svoj posao u PES-u kada je “izlobirao da Demokratski front uđe u vlast”, iskazujući tako na posredan način simpatije prema Spajiću i, naravno, nudeći mogućnost neke druge skupštinske većine. Demokrate Alekse Bečića, koje značajno participiraju u sadašnjoj vladi, suzdržano su reagovale na podele u najznačajnijoj političkoj grupaciji ustvrdivši da će se dosledno pridržavati potpisanog dogovora i da na njihove stavove neće uticati događaji koji su isključivo unutrašnja stvar njihovih koalicionih partnera. Dosledno, ali nedovoljno politički ubedljivo.
Najzad, moglo bi se dogoditi da u najavljenoj rekonstrukciji dođe do nemogućih kalkulacija u kojoj bi “paf paf premijer” otvorio vrata Bošnjačkoj stranci i “srpskom svetu”, a da zajedno sa “političkom kičmom” Milovićem pomete i Demokrate. Politički manipulanti najradije koriste model koji se najbolje može prevesti sa – “pusti glas, uvek će se naći neko ko će potrčati za njim”. Sačekajmo da se premijer oglasi. Za sada je, takođe posredstvom mreže Iks, obećao devet deonica autoputeva i brzih cesta, četiri deonice železnice, dva aerodroma i luku Bar.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!