Uvođenjem stroge kaznene politike za nepoštovanje protivpandemijskih mera, obavezne vakcinacije za pojedina zanimanja i dajući poslodavcima za pravo da otpuste radnike koji odbijaju da se vakcinišu, vlada Kirijakosa Micotakisa je na sebe navukla gnev jednog dela Grka i produbila podele u društvu
Za „Vreme“ iz Soluna
Usred letnje turističke sezone, dok ponovo raste broj zaraženih od kovida 19 i preti mutirani delta virus, u Grčkoj su u sredu 14. jula antivakseri održali velike demonstracije. Uz parole „NE obaveznoj vakcinaciji!“, „Sloboda!“, „NE podelama! NE ucenama! NE terorizmu!“, „Ne gradiš imunitet, gradiš sebi zatvor!“, više hiljada ljudi okupilo se na protestima protiv obavezne vakcinacije i novih mera vlade premijera Kirijakosa Micotakisa. Tako su se protivnici vakcinacije, a pogotovu obavezne vakcinacije, sa grčkim zastavama i krstovima u Atini okupili ispred grčkog parlamenta. U Solunu je hiljade demonstranata marširalo obalom i okupilo se kod Bele kule. Mnogi su pevali himnu, dok je malo njih nosilo zaštitne maske.
Za sada je oko 45 odsto grčke populacije kompletno vakcinisano, još 10 odsto samo jednom dozom, što znači da je polovina stanovništva i dalje nezaštićena i izložena zarazi, a masovna vakcinacija umesto da se ubrzava, svakim danom se sve više usporava.
Antivakseri u Grčkoj su veoma šarolika grupa sastavljena od ksenofoba svih vrsta – od uplašenih od nepoznatog koje dolazi iz nauke i tehnologije, preko verskih fanatika, pa sve do paranoičnih, ekstremnih desničarskih teoretičara zavere. Među njima se nalazi i mali broj „alternativaca“ koji su skeptični prema konvencionalnoj medicini i „farmaceutskim kartelima“. Svima njima je zajedničko nepoverenje, zbunjenost, dezinformacije, strah i paranoja. „Ljudi su zbunjeni onim što se priča. Čuli smo o trombozi od koje se umire. Astra Zeneka je čas dobra, čas nije. Fajzer i Moderna su nove tehnologije. Da li ti znaš kakve ćeš posledice od toga imati za pet godina? Ja ne znam pošto nisu izvršena klinička ispitivanja. Samo se ti vakciniši, ja ću da sačekam da vidim. Nosim svoju maskicu, roditelji su mi se vakcinisali, nikoga ne ugrožavam,“ priča jedan solunski frizer.
foto: ap photo…i distanca
NOVE MERE PROTIV PANDEMIJE
Neposlušnost takozvanog pokreta protiv vakcinacije naterala je vladu da preduzme nove mere čija je taktika „štap i šargarepa“, jer osetljiva grčka ekonomija ne bi izdržala još jedan lokdaun. Da bi socijalno najaktivniju populaciju staru između 18 i 24 godine motivisala da se vakciniše, vlada je odlučila da im pokloni 150 evra pod uslovom da prime bar jednu dozu vakcine. Ovaj novac će se davati u obliku „e-novčanika“ i moći će da se potroši isključivo na putne karte, hotele ili kampove, koncerte, pozorišta i druge kulturne događaje kojih su mladi ljudi bili lišeni svih prethodnih meseci. Takođe je doneta odluka da od 15. jula u zatvorene zabavne centre i klubove, restorane, kafiće, barove, bioskope i pozorišta mogu da uđu samo ljudi sa potvrdom da su vakcinisani, preležali kovid 19 ili uz pi-si-ar test ne stariji od 48 sati. Stranci koji nisu državljani EU, kao na primer građani Srbije, moraće sa sobom da imaju potvrdu o vakcinaciji na engleskom na kojoj se vidi da je prošlo najmanje 14 dana od druge doze vakcine i pasoš. Na otvorenom prostoru lokali će nastaviti da rade kao do sada, uz poštovanje svih protivpandemijskih propisa.
Vlasnici lokala koji se ne budu pridržavali ovih mera biće kažnjeni sa 5.000 evra i zatvaranjem lokala na sedam dana. Ako se prekršaj ponovi, kazna će iznositi 10.000 evra i 15 dana zabrane rada. Posle trećeg prekršaja lokal se zatvara na 60 dana.
PODELE U DRUŠTVU
Preduzetnici su se žestoko usprotivili novim merama. Kažu da neće da „postanu stražari“ i „kontrolori vakcina“. Na Fejsbuku su formirali novu antivaksersku grupu pod nazivom „Lokali bez vakcina“ koja već ima oko 120.000 članova. Istovremeno, oni ne žele da im se u potpunosti zatvore kafići, taverne ili klubovi, kao što je bio slučaj tri puta po nekoliko meseci u poslednjih godinu i po dana. Micotakis obećava da „neće zatvoriti ekonomiju, niti ograničiti slobodu većine odgovornih (vakcinisanih) građana zbog nekolicine koji se bune i ne žele da preuzmu „svoj deo društvene odgovornosti“. Najavio je pokretanje platforme za vakcinaciju maloletnih tinejdžera i dece starije od 12 godina uz odobrenje njihovih roditelja. Takođe je odlučeno da se na nekim radnim mestima, poput bolnica, staračkih domova i škola, uvede obavezna vakcinacija. Za antivaksere vlada priprema ukidanje svake finansijsku podrške i pomoći.
U privatnim kompanijama to konkretno znači da će neko ko odbije da se vakciniše i na taj način ugrozi zdravlje svojih kolega moći da bude prinudno poslat na neplaćeno odsustvo u trajanju od mesec dana. Ako zaposleni i posle toga odbije da se vakciniše, poslodavcu se daje mogućnost da ga otpusti. Te stroge mere su podelile grčko društvo. Opoziciona Siriza je optužila vladu desnog centra da se njeni pokušaji da racionalnim argumentima nagovori građane da se vakcinišu doživeli fijasko. Optužuje je za „politiku podele“, „ucene“ i „terorisanje“ ljudi, jer je istovremeno izglasavala zakone o radu koji direktno ugrožavaju radnike i umanjuju njihova prava. „Retorika o obaveznim vakcinacijama izazvaće negativne reakcije i teratogenezu. To je ono što vlada želi. Svesno hrani zver, samo da bi je predstavila kao manje zlo. To su opasne igre,“ izjavio je tim povodom poznati advokat Tanasis Kabajanis.
PRETNJA TURIZMU
Brzo širenje mutiranog delta virusa počelo je ozbiljno da ugružava turizam koji slovi za grčku „tešku industriju“. Trenutni broj novozaraženih iznosi oko 3.000 dnevno, a deset ljudi na dan podlegne ovoj bolesti (od početka pandemije u Grčkoj je, prema zvaničnim informacijama, od oboljenja kovid 19 umrlo 13.000 ljudi). Stručnjaci predviđaju da bi u avgustu broj novozaraženih mogao da se popne na 12.000 dnevno. Nakon nedavne odluke Nemačke da Grčku stavi na listu „opasnih“ zemalja i lokdauna koji je uveden na Mikonosu, čini se da će Izrael, iz koga godišnje dolazi više od pola miliona turista, dodati Grčku na listu zemalja iz kojih u Izrael može da se uđe samo uz sedmodnevni karantin, bez obzira na negativan pi-si-ar test i potvrdu o vakcinaciji.
S druge strane, britanska vlada je dala zeleno svetlo za vakcinisane Britance da se vrate bez karantina sa „narandžastih“ destinacija, a to je značajno podstaklo rezervacije za Grčku i smatra se važnim „vetrom u leđa“ za grčki turizam. Cilj je da zemlja privuče makar 50 odsto od 35 miliona turista koji su u pretpandemijskoj 2019. godini posetili Grčku. U ovom trenutku, taj cilj izgleda veoma daleko.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!