U beogradskom centru razvijaće se podrška za prepoznavanje rukopisa za veliki broj evropskih jezika uključujući i srpsku ćirilicu i latinicu. Povratak stručnjaka koji je izuzetno visoko pozicioniran u hijerarhiji direktora kompanije uneo je izvesno uzbuđenje u beogradsku kancelariju, ali i u domaću javnost
PRILIČNO IMPRESIONIRAN: Bodin Drešević
U Makedonskoj ulici u Beogradu, na šestom spratu futurističke poslovne zgrade, nalazi se lokalna kancelarija najmoćnije svetske kompanije Majkrosoft. Kroz staklena vrata sa prepoznatljivim logom kompanije, posetilac ulazi u sterilnu atmosferu koja mu nepogrešivo govori da se nalazi u softverskoj kompaniji. U sivilo zidova bez slika uklapaju se jednostavne linije nameštaja koga ima veoma malo. U jarko osveteljenim kancelarijama vide se samo beli stolovi, rešetkaste metalne stolice i, naravno, računari. Među malobrojnim osobljem pojavljuje se visok čovek srednjih godina sa digitalnom olovkom i Tablet PC-jem. Mada u pojavi takvog programera naizgled nema ništa neuobičajeno, retko se u Beogradu može videti stručnjak koji u rukama nosi proizvod koji je on lično razvio. Dr Bodin Drešević je došao iz Redmonda, gde se nalazi sedište kompanije, sa ciljem da u Beogradu otvori Razvojni centar Majkrosofta. U beogradskom centru će se razvijati podrška za prepoznavanje rukopisa za veliki broj evropskih jezika uključujući i srpsku ćirilicu i latinicu. Povratak stručnjaka koji je izuzetno visoko pozicioniran u hijerarhiji direktora kompanije uneo je izvesno uzbuđenje u beogradsku kancelariju, ali i u domaću javnost.
Dr Bodin Drešević je pre dvadeset godina diplomirao fiziku na Prirodno-matematičkom fakultetu u Beogradu i tragajući za novim izazovima, zaputio se u Sjetl gde je školovanje nastavio na Univerzitetu Vašington. Potom se zaposlio u Majkrosoftu. Učestvovao je u razvoju više verzija operativnog sistema Windows, da bi krajem devedesetih postao vođa razvoja, a kasnije i direktor. Predvodio je razvoj Cleartype tehnologije, a od 2000. predvodi Grupu za prepoznavanje rukopisa koja je prerasla u Tablet PC grupu. U ekskluzivnom razgovoru za „Vreme“, Drešević objašnjava kako je odlučio da se posle uspešne karijere u SAD vrati u Beograd i ovde pokrene četvrti razvojni centar kompanije. „To je za mene profesionalni izazov. Želim da ovde stvorim ostrvo izuzetnosti. Jedan od razloga je da omogućim mladim ljudima da i u Beogradu mogu da pronađu pristojno zaposlenje, kvalitetan posao visokog profila. Nikog ne bih odvraćao od odlaska u inostranstvo, ali ne bih to zagovarao.“
BODINDREŠEVIĆ: Sredinom doktorskih studija počeo sam da razmišljam „šta ću da radim kad porastem“. Ovu krilaticu pozajmio sam od jednog kolege fizičara koji ju je izgovorio posle više neuspešnih pokušaja na konkursima za posao. Krajem osamdesetih godina resursi za fundamentalna istraživanja bili su smanjeni. Softver dizajn je u to vreme bio prilično očigledan izbor jer sam se programiranjem bavio i tokom studija. Kada sam se prijavio za posao u Majkrosoftu, moj rezime je dospeo do ruku Nejtana Mirvolda, fizičara sa Univerziteta Prinston, koji je kasnije postao Majkrosoftov ChiefTechnologyOfficer. Njegovu malu softversku kompaniju otkupio je Majkrosoft i on je imao dobro iskustvo o tome kako se fizičari uspešno snalaze u softver dizajnu. Potom sam prošao kroz standardnu turu provera i intervjua.
To je dobra osnova. Fizičari imaju razvijen logički aparat, dobru matematičku kulturu kombinovanu sa praktičnim znanjima. No, to nije presudno za uspeh u Majkrosoftu. Uz solidnu osnovu, važna je lična inicijativa. Uspeh postižu ljudi koji pokazuju veliku inovativnost.
Kod Tablet PC-ja ne postoji gubitak funkcionalnosti u odnosu na standardni notbuk. Kucanje na tastaturi je brže od pisanja rukom, ali on se koristi u onim situacijama kada nije neophodno mnogo kucanja. Pri tom, postoji i niz gestova za digitalnu olovku koji se mogu koristiti za efikasnije upravljanje sistemom. Ima mnogo scenarija kada je pogodnije upotrebljavati Tablet PC, a on može olakšati posao inženjerima, lekarima, novinarima i drugima koji hvataju beleške. U svim tim scenarijima presudna je njegova mobilnost. Jedan lekar u Hrvatskoj uveo je Tablet PC u svoju bolnicu mada još nije razvijena podrška za hrvatski jezik. Kada ide u posetu pacijentima, on pomoću Tablet PC-ja napravi belešku o pojedinom pacijentu koja se pomoću bežične mreže dodaje u njegov dosije. Potom, kada je potrebno, on iz dosijea izvuče formular o pacijentu, a kada mu izabere terapiju, odredi potrebne lekove i ta se naredba automatski šalje bolničkoj apoteci. Tablet PC se trenutno nalazi na čelu tehničke revolucije. Zato sam i izabrao da se bavim tim poslom.
Cilj nam je da oformimo proizvodnu grupu koja će se baviti razvojem softvera koji će biti uključen u Majkrosoftove proizvode. Glavna uloga centra je razvoj prepoznavača rukopisa. U prvoj fazi radićemo na razvoju novih tehnoloških rešenja, a u drugoj na produktivizaciji. To će indirektno uticati na Srbiju, s obzirom na to da time u Beograd dolaze strane investicije. Tokom narednih šest do 18 meseci zaposlićemo do deset ljudi. To nije mnogo, ali to su poslovi visokog profila. Već smo dobili prijave ljudi iz čitave Evrope i Amerike, i to od kvalitetnih stručnjaka koji nemaju nikakve direktne veze za Srbijom. Oni samo žele da rade na najinteresantnijim projektima.
Čimećesecentarkonkretnobaviti?
Razvojni centar će raditi na dve vrste projekata. Prvi je razvoj prepoznavača rukopisa i to ne samo za srpski jezik. Želimo da usavršimo prepoznavače kako bi se smanjili troškovi razvoja pri prelasku sa jednog na drugi jezik. Drugi projekti su vezani za prepoznavanje specifičnih dvodimenzionalnih domena. Rukopis je jednodimenzionalan jer se prepoznaje u jednoj liniji. Dvodimenzionalni domeni su matematičke formule, hemijske jednačine, arhitektonske oznake. Razvoj takvih prepoznavača je izazov. Na tom poslu ćemo sarađivati sa centralom u Redmondu, kao i sa Majkrosoftovim istraživačkim timovima širom sveta.
Načemujezasnovanoprepoznavanjerukopisa?
Prepoznavanje rukopisa sastoji se od nekoliko faza. Prvo se naprave pretpostavke kako se rečenica razbija na reči. Pošto se napravi prostorni raspored reči, prelazi se na drugu fazu. Svaka od tih osumnjičenih reči prepoznaje se po obliku slova. Treća faza je upoređivanje reči sa rečnikom kada se proverava da li je to reč jezika na kome se vrši prepoznavanje. Potrebno je iskombinovati verovatnoće ishoda. To deluje trivijalno, ali je u pitanju netrivijalan probabilistički proces.
Ima nekoliko razloga. Beogradska kancelarija je pokazala izuzetnu spremnost da obezbedi uslove za otvaranje ovog centra. Na ovdašnjim akademskim institucijama dobija se dobro informatičko obrazovanje i postoji kvalitetna informatička podloga. U samom Redmondu radi nekoliko vodećih Majkrosoftovih istraživača koji su sa ovih prostora. Takođe je pomogao moj lični kredibilitet koji sam stekao u Majkrosoftu za 16 godina rada. Ovo je i lični izazov za mene. Verujem da se to ovde može izvesti.
Prilično sam impresioniran onim što se u Srbiji dogodilo poslednjih godina. Beograd izgleda kao evropska prestonica. Sve je više okrečenih fasada, novih vozila, a na ulicama se čuju strani jezici. Kada sam stigao, za samo nekoliko dana uspeo sam da dobijem kablovski internet, a potom i da preko mreže uplatim osiguranje i obavim niz drugih poslova. Sve informacije o kompanijama postoje na internetu. Nije to još onaj nivo informatičkog društva koji je potreban. U bankama i državnim institucijama još uvek se čeka u redovima, ali će se i to popraviti, nadam se. Veliko razočarenje je stravično zagađenje. Nadam se da će vlasti nešto učiniti da se zagađenje smanji.
Poziv za najbolje
U novoosnovanom Majkrosoftovom Razvojnom centru najavljuju da će u početku zaposliti šest ljudi i pozivaju mlade talentovane programere da im se pridruže. Domaći stručnjaci koji su zainteresovani da rade u najvećoj softverskoj kompaniji na svetu više informacija mogu dobiti na Majkrosoft SCG veb-sajtu. Do ovih oglasa najlakše je doći putem linka:
Postupak prepoznavanja rukopisa je netrivijalan proces. Ilustrujući složenost ovog problema, dr Bodin Drešević iz Razvojnog centra Majkrosofta navodi primer engleske reči together. Prepoznavač ovaj zapis može da prepozna kao jednu reč together (zajedno), ali i kao grupe reči: together (uhvatiti je), together (sakupiti) ili together (odeća etar).
Sinergija 05
Majkrosoftova kancelarija u Beogradu po peti put organizuje IT događaj Sinergija. Pojam sinergija označava saradnju, partnerstvo i zajedničko delovanje, a cilj ove manifestacije je da okupi IT menadžere, programere, administratore sistema, dizajnere, analitičare i obične korisnike. Na Sinergiji se može čuti mnogo predavanja i prezentacija novih proizvoda, a ove godine će biti predstavljen i novoosnovani Majkrosoftov Razvojni centar. „Ako vas zanima kako da povećate svoju poslovnu produktivnost, razvijete partnerske kanale, saznate dokle se stiglo u legalizaciji softvera ili šta se krije iza najnovijih računarskih akronima, Sinergija je nezaobilazna. Najzad, možda se usput i dobro zabavite“, kažu u Majkrosoftu.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!