Lider na tržištu konditorskih proizvoda ove godine planira da napravi 20.000 tona čokoladnih i brašnastih artikala, da izveze 25 odsto robe, ostvari prihod vredan 51,5 miliona evra i da uloži u modernizaciju proizvodnih linija i pakeraja desetak miliona evra
MI SMO REALNI LJUDI: Mitar Jović, generalni direktor „Štarka“
Na 73. međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu beogradska konditorska industrija „Soko – Nada Štark“ predstavila je 56 proizvoda i osvojila isto toliko nagrada. Time je osvežila podatak o sto proizvoda i hiljadu nagrada i potvrdila svoj status fabrike brendova. Flips Smoki, Krem-banana, čokolada Najlepše želje, Cherry, slani štapići Primo, Sanda napolitanke, keks Petit beure, piškote… proizvodi su koji traju i po pet decenija i na tržišno liderstvo „Štarka“ dodaju status folklorne konstante u ovdašnjim porodicama. Upravo zbog porodične tradicije u potrošnji ovih brendova, kompanija je lansirala nov slogan „Vreme je za ljubav“, kao odgovor na vernost kupaca. U „Štarku“, dabome, još nije sve lepo kao simbol kompanije – srce, jer je novi većinski vlasnik nasledio 12 miliona evra dugova nagomilanih u minulih 15 godina. „To su razne obaveze koje nisu proknjižene, sporovi koji nisu ukalkulisani, kamate koje nisu obračunavane, dakle uglavnom sporna potraživanja zbog kojih je kompanija prošle godine iskazala gubitak“, objašnjava za „Vreme“ generalni direktor Mitar Jović. On kaže da je poslovanje od druge polovine 2005. godine, od kada je firmu preuzela Grand kafa, pozitivno. „U prva četiri meseca ove godine, koja se u tradiciji konditorske industrije Srbije vode kao poslovno slaba, „Štark“ je ostvario dobit vrednu pola miliona evra“, navodi Jović i dobar rezultat pripisuje angažovanju 1500 ljudi u kompaniji.
„Štark“ je 2005. plasirao na tržište 17.800 tona proizvoda, od toga 20 odsto u inostranstvu. Ove godine planira proizvodnju 20.000 tona čokoladnih i brašnastih artikala, izvoz od 25 odsto i ukupan prihod vredan 51,5 miliona evra. Jović otkriva da je do 20. maja već proizvedeno 6800 tona slatke i slane robe i da je tog dana Skupština akcionara kompanije odobrila dosadašnje poteze poslovnog tima i planove za razvoj. „Tehnološke linije imaju kapacitete da proizvode više nego do sada, ali su pakovanja uska grla, angažuju nam oko 70 odsto radnika“, iznosi Jović glavni razlog za nova ulaganja.
INVESTICIJE: „Već krajem leta na tržištu će se naći štapići sa kompletno nove linije proizvodnje, a planiramo da kupimo opremu za pakovanje bananica“, najavljuje Jović nameru firme da dopuni i inovira postojeće linije i racionalnije uposli kapacitete i ljude. Izgradnja novih pogona nije u planu. „Mi smo realni, imamo dovoljno prostora u proizvodnim pogonima koje samo treba inovirati novom tehnologijom i dopuniti, uglavnom pakericama. Proizvodni program nam je širok, samo time da se bavimo imali bismo šta da radimo“, kaže generalni direktor. Iza ulaganja od desetak miliona evra u ovoj godini stoji, kako kaže Jović, snaga Granda. „Sami ne bismo mogli da odvojimo toliko para za investicije u tako kratkom roku, tako da će nam pomoći lanac vlasnika“, ističe Jović, navodeći da je slovenačka Droga – Kolinska vlasnik 75 odsto beogradskog Grand proma, koji je vlasnik sto odsto Grand kafe, a Grand kafa poseduje 94 odsto akcija „Štarka“. Sa takvom zaleđinom, mada je ona još mlada poslovna priča, „Štark“ će verovatno početi da lansira nove proizvode. Ali, uz poslovnu uzrečicu „budimo realni“, Jović navodi da će u ponudi biti novih proizvoda mada ne može da tvrdi da će to odmah postati brendovi snage sadašnjih. Kaže: „U postojećim brendovima i njihovim varijacijama ima prostora za poboljšanje, pre svega njihovog vizuelnog identiteta i načina pakovanja i ovu godinu ćemo posvetiti tome.“ Dodaje da „Štark“ nije preterano sklon eksperimentima, „ali kad odlučimo da vizuelno doteramo neki proizvod na vrhunski nivo i kažemo to je to, on će se pojaviti na tržištu“. Jović otkriva da će biti promenjen omot Krem-banane, ali samo zbog boljeg dihtovanja, da bi se sačuvala njena svojstva. Vizuelni izgled ovog proizvoda će verovatno ostati isti kao sada, zbog svoje prepoznatljivosti generacijama. „Kvalitet i zdravstvena ispravnost naših proizvoda se podrazumevaju“, ističe Jović moto kompanije. „Štark“, inače, ima mnoge svetske sertifikate koji nisu obavezni po našim propisima, ali su potrebni u izvozu i za ono „trebaće to ubrzo i u Srbiji“.
USKO GRLO: Pakeraj
TRŽIŠTE: Uz „budimo realni“, generalni direktor „Štarka“ kaže da ova kompanija živi od domaćeg i komšijskog tržišta. „Mi jesmo lider u Srbiji, jesmo poznato i poštovano ime i na tržištima bivše Jugoslavije, ali smo pre svega pojam za srpko tržište. Sa ovim kvalitetom i zdravstvenom ispravnošću sadašnjih proizvoda, samo sa malo boljim dizajnom, možemo da ostanemo lider“, smatra Jović. Osim u BiH, Crnu Goru, Kosovo, Makedoniju i Sloveniju, „Štark“ izvozi i u Kanadu, SAD, Novi Zeland, Gruziju itd. „U daleke zemlje šaljemo male količine robe i od tog fabrika ne živi. Mi smo industrija i opstajemo na velikoj prodaji“, ističe direktor. Što se konkurencije tiče, Jović kaže da ni sa jednim od oko stotinu proizvoda „Štark“ nije jedini na tržištu, ali da za mali broj njih ima prave konkurente. U keksu su to pre svega Bambi i Swisslion a u čokoladi Pionir i Simka. „Nismo ekskluzivni proizvođači bilo kog proizvoda, ali sa nekoliko smo apsolutni lideri: piškote, Krem-banane, Smoki i Cherry. Najlepše želje jeste najprodavanija čokolada, ali ako uključimo i robu stranog porekla, onda je to već pitanje konkurencije.“ Jović ne želi da komentariše stranu konkurenciju: „Svako prvo u svojoj kući treba da nađe sebe, da racionalizuje troškove, održava domaćinsko poslovanje, kvalitet i ispravnost proizvoda, pa tek onda da pogleda na stranu robu.“ Pri tom ističe: „Moram da skinem kapu ljudima koji su prethodnih 80 godina učestvovali u kreiranju bananice, Cherryja, Smokija, Najlepših želja i drugih brendova. Da oni nisu to uradili, bili bismo tri koraka iza. Ja bih sad bio u situaciji da pokušam da nešto smislim, a ne bih to tako dobro uradio.“
Bananica: legenda o grešci
Pre pet decenija u „Štarku“ je napravljen penasti dezert preliven čokoladom, čuvena Krem-bananica. Sličan proizvod pokušale su da smisle druge fabrike, ali nikom to nije uspelo. Tajnu recepta u kompaniji pripisuju grešci u proizvodnji. Naime, neko je nešto malo dodao a nešto oduzeo od originalnog recepta starih majstora i tako je stvoren brend. Ova priča vremenom je prerasla u legendu, ali u „Štarku“ veruju da je tačna jer se generacijama prenosi među zaposlenima. Ove godine „Štark“ namerava da proizvede 1650 miliona kilograma bananica, a to je 66 miliona komada, za svakog stanovnika Srbije po osam.
Milky iz Beograda
Francuz Danijel Pesmaž, povratnik sa Solunskog fronta, koji je odlučio da ostane u Kraljevini Jugoslaviji, osnovao je 1922. firmu Louit SA. Kasnije je firma promenila ime u Roda, po svojoj prvoj čokoladi (preteči današnjeg Menaža) i postala akcionarsko društvo sa pretežno jevrejskim, ruskim i francuskim kapitalom. Pod kapom novih vlasnika Roda je sredinom tridesetih godina prošlog veka lansirala prvu mlečnu čokoladu koja danas budi mnoge asocijacije. Čokolada se zvala Milky i bila je upakovana u omotnicu sa slikom krave uklopljene u brdski pejzaž.
Rekord Smokija
„Štark“ ove godine planira da proizvede četiri miliona kilograma Smokija, prvog i najprodavanijeg flipsa u Jugoistočnoj Evropi. Urednik fabričkog lista izračunao je da ta količina staje u 80 miliona kesica, a pošto u svakoj ima po 120 komada flipsa to znači da će „Štark“ napraviti 9,6 milijardi komada flipsa, za svakog stanovnika planete po dva. Za prevoz ove količine Smokija do kupaca potrebno je hiljadu šlepera, odnosno kolona vozila duga 15 kilometara. Za pakovanje Smokija ove godine biće potrebno milion transportnih kutija, koje bi poređane jedna do druge činile lanac dug 500 kilometara.
Vreme je za ljubav
PR menadžer „Štarka“ Marina Savić kaže da je kompanija karakteristična po proizvodima s kojima su mnoge generacije odrasle, koji se nalaze u svakom domaćinstvu i nose svojevrsnu tradiciju, neki od njih i 50 godina. „Zato je ‘Vreme je za ljubav’ proisteklo iz naše potrebe da to istaknemo i pokažemo da mislimo na svoje potrošače, kojima smo deo porodične atmosfere, svakodnevice. Recimo, Krem-bananice ili Najlepše želje ili kupuju najmlađi u porodici ili deda i baba unucima i to zaokružuje porodično okupljanje oko naših proizvoda, koje odiše tradicijom“, kaže Marina Savić. Ističe da se „Štark“, osim kao proizvođač, druži sa potrošačima i kroz razne manifestacije, recimo dečji Smoki maraton.
I tu Jović najavljuje veliki posao – omogućiti svakom potrošaču da proba i kupi svaki proizvod. „Imamo ideju da napravimo promociju svih sto proizvoda, ali hoćemo prvo da ih vizuelno doteramo“, najavljuje veliku promociju Mitar Jović.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!