Film je dobio 9.000.000 dinara od države, početak snimanja je planiran za kraj septembra, ali je doveden u pitanje zato što nema blagoslov uprave Visokih Dečana
Na konkursu Filmskog centra Srbije (FCS) u kategoriji Sufinansiranje proizvodnje domaćih dugometražnih filmova sa nacionalnom temom, finansijski je podržan projekt „Dečanski ključ“ Milutina Petrovića.
Zatim je ove nedelje reditelj Milutin Petrović najavio da će krajem septembra ekipa otići u Dečane i početi snimanje, a da je premijera planirana za 24. novembar sledeće godine, na Dan svetog kralja Stefana Dečanskog.
Međutim, Uprava manastira Visoki Dečani je, barem za sad, osporila snimanje Petrovićevog filma.
Kako su naveli na Tviteru, za najavljeno snimanje ne postoji blagoslov episkopa raško-prizrenskog Teodosija, koje, takođe, nije dogovoreno ni sa igumanom manastira arhimandritom Savom.
Poručuju da je promovisanje nasleđa srpske pravoslavne crkve na Kosovu u okviru Eparhije raško-prizrenske moguće samo uz blagoslov eparhijskog episkopa i u saradnji sa manastirima ili parohijskim crkvama. Napominju i da je „pominjanje snimanja ovog filma u nekim medijima kosovskih Albanaca, bez ikakve provere kod Manastira Dečani i Eparhije, zlonamerno prikazano kao aktivnost usmerena protiv Kosova.“
Uz molbu za razumevanje, Ana Rodić koscenarista „Dečanskog ključa“ (uz Sašu Radojevića i Živojina Rakočevića iz Gračanice), ne želi da komentariše ovu delikatnu situaciju. Nezvanično za portal „Vremena“ kaže da je takvo raspoloženje i ostalih iz ekipe, da su o svemu saznali iz medija, da imaju veliko razumevanje prema tim divnim ljudima iz Dečana, i da se nada da ćemo se uskoro čuti nekim drugim boljim povodom.
Najavljujući film, Milutin Petrović je objasnio da priča prati dvojicu sveštenika između kojih postoji paralela. To su sadašnji iguman Sava Janjić i Danilo Kažanegra koji je bio iguman tokom „možda još težih vremena, ako su bila ikad teža vremena“, krajem 18. veka.
Tom prilikom, reditelj je rekao da je hteo da uradi, „najbolji film svih vremena“ a Dečani su povod za tako nešto, jer su stvarno „srce i koren svih stvari“. Ko god je bio u Dečanima razume o čemu je reč, „jer Dečani su mesto gde odeš i posle toga više ništa nije isto.“
Foto: Tanjug
Rekao je da „ to nije nikakva mistifikacija, nije neka onostrana stvar nego je fizička. Bukvalno, odeš tamo i pitaš se šta se sad promenilo“, i istakao da su „ljudi koji su ovo radili, Sveti kralj Milutin, u stvari najviše je radio car Dušan pa bi se moglo reći da su Dečani najviše njegova zadužbina, imali su takav uvid u estetiku, u stil, u duboke duhovne stvari vezane za lepotu, za sklad, za stvari koje čine suštinu čovečanstva, da sam se ja, koji treba da radim ovaj film, prema njima osetio kao neki poslednji neobrazovani papak“.
Drugi razlog zašto se radi ovaj film, proističe iz običaja Srba da se obraćaju sami sebi, da „se obraćaju onima za koje nema potrebe da ih ubeđuješ“.
U obrazloženju Filmskog centra Srbije zašto će sufinansirati „Dečanski ključ“ sa 9.000. 000 dinara, između ostalog piše u da je „Istorija manastira Dečani u dobroj meri i istorija Srbije. Borba za opstanak manastira jeste i borba kako srednjevekovne tako i moderne Srbije. Autor na dobar način koncentriše pažnju na dve ključne krize manastira: onu iz 18. veka kao posledicu seobe Srba i onu u kontekstu ratova 90-tih. Planirajući da koristi različite vrste dokumentarnog materijala, autorova namera je da film vodi tako da iz više uglova, preko istorijata Dečana, predstavi sliku dinamične istorije Кosova i Metohije“.
Iz razgovora sa autorom,konkursna komisija FCS-a je, kako je još navedeno, stekla utisak da će tokom realizacije biti na delu rediteljski postupak koji na originalan, dinamičan i zanimljiv način koristi i uobličava dokumentarni materijal.
S.Ć./NovaS/Sputnjik
Čitajte dnevne vesti, analize, komentare i intervjue na www.vreme.com
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Novinarka televizije „Informer“ sprovela je u Malom Zvorniku pred dolazak predsednika Srbije Aleksandra Vučića anketu sa lokalcima. Nasumični govornici o litijumu misle sve najbolje, o demonstrantima sve najgore, a predsednik Srbije ih kasnije preko reda pušta u salu koja broji 56 mesta
Krajiški Srbin Nemanja Berić uhapšen je na graničnom prelazu Bajakovo zbog toga što je pevao krajiške pesme. Nije jedini. Predsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta traži najoštriji protest Beograda
V.d. direktora Pošte Srbije Zoran Anđelković rekao je da Srbi sa KiM mogu da idu u Merdare po penzije, da će pošta tamo zbog njih sada raditi šest dana nedeljno. Vučić im pruža podršku
Trideset i dva stanovnika sela Lebet, udaljenog 30 kilometara od Vladičinog Hana, kreću u radikalnu akciju. Pošto opštinska uprava ignoriše njihove zahteve da im se napravi put i uvede telefonska linija najavljuju referendum za otcepljenje
Aleksandar Vučić je u sredu 14. avgusta, u 18 sati trebalo da započne obećanu kampanju „razgovora sa narodom". Za prvu stanicu izabran je Mali Zvornik, ali su organizatori protesta građana odbili poziv na razgovor sa predsednikom Srbije
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!