Dvoje dece i jedan sedamnaestogodišnjak žrtve su policijske akcije "maksimalni pritisak" baš u vreme održavanja najluđeg karnevala na svetu
Specijalnoza „Vreme“ izRiodeŽaneira
Pravilo broj jedan: kada vidiš policiju, ti beži; ako nemaš gde da pobegneš, ti pucaj. Za one koji nemaju ni gde da pobegnu ni čime da pucaju, pravila nema.
To zaključite pošto pogledate film CityofGod, brazilskog reditelja Fernanda Meirelesa. Ovo što sledi nije ni filmska kritika niti nagađanje za koliko će Oskara biti bogatija brazilska kinematografija.
Kada je počela pucnjava, Pedro Borges je još bio budan. Na televiziji je gledao direktan prenos Karnevala, kao i mnogi u Rosinji, najvećoj faveli Rija, koji nemaju novca za skupe ulaznice na Sambadromu. Jedini način da stanovnici siromašnih četvrti Rija uživo vide Karneval jeste da učestvuju u njemu kao članovi samba škola. Možda se za trenutak ponekom turisti to učini primamljivo, međutim takve „ulaznice“ su veoma skupe, a plaćaju se u naturi. Recimo, pola godine lepljenja šljokica na kostime ili uvlačenje pertli u tri hiljade pari cipela. Sve to za 80 minuta karnevalskog ludila, koliko traje štrapac jedne škole od početka do kraja pasarele – jedan kilometar dugačke piste. Kako god bilo, za mnoge Karioke, kako sebe sami nazivaju oni koji žive u Riju, Karneval je još uvek najvažniji događaj u godini. Pedro je čekao da voditelj programa najavi školu iz njegove favele. Rosinja ove godine ima dobre šanse da iz grupe A pređe u specijalnu grupu u kojoj se nalazi 14 najboljih škola sambe. Slično kao i u fudbalu, sve škole su podeljene u lige – od A do E – ispred kojih se nalazi već pomenuta „grupo especial“. Najinteresantnije na Karnevalu jeste zapravo to ko će ispasti u neku, recimo C ligu. O tome da Rosinja moze ući u prvu ligu diskutuje se danima. Belo, zeleno i plavo, boje samba škole „Rosinja“, počele su da skaču po ekranu. I onda ti pucnji. Pedro je probudio svoje dvoje dece i svi su se sakrili ispod kreveta. Njegova najstarija ćerka, četrnaestogodišnja Ana, bila je na jednoj od „off karnaval party“ – žurci svih muzičkih pravaca samo ne sambe, u diskoteci na Via Apia, glavnoj ulici Rosinje. Pedro je znao da je policija ponovo ušla u favelu: „Svaki put kada dođu, puca se.“ Od kada je počeo Karneval, blokirali su sve ulaze.Više i ne izlaze iz Rosinje: „Svaki dan nekog ubiju.“ Ani je rekao da ne ide u diskoteke. „Ali ona je mlada i ne sluša. I onda se desi nešto kao ovo.“
TRAGEDIJA U SENCI VESELJA: Ubijeni 15-godišnji Leandro da Silva
UNAKRSNAVATRA: To ovo, na šta je Pedro pokazao rukom, bilo je telo petnaestogodišnjeg dečaka Leandra da Silve, koga su pre pola sata ubili pripadnici specijalnih jedinica milicije, BOPE. Obučen u belu majicu i šorc, Leandro je sa još trojicom prijatelja bio na fanky žurci, odakle su u ranim jutarnjim satima krenuli na pijacu kako bi ispomagali pri istovaru. Vreme je karnevala, škole ne rade, a svaki dodatni prihod je dobrodošao. Oko dečakovog tela počeli su da se okupljaju stanovnici Rosinje.
„Zašto nas ubijate“, pitala je policiju jedna žena, vidno uzbuđena. Odgovora nije bilo. Tek kasnije stiglo je zvanično saopštenje da su četvorica maloletnika zapravo članovi narko-mafije. Policija je ubila i trinaestogodišnjeg Žana Alehandrea i Linikera Fereire, koji je nedavno napunio 17 godina. Njegov otac radi šest dana u nedelji za platu od 100 evra. Nakon 24 časa izveštaj je još jednom promenjen. Deca su ubijena u unakrsnoj vatri između narko-mafije i policije.
Dok Ze Pekueno i Mane Galinha, trgovci droge i vođe gangsterskih bandi iz filma CityofGod, čekaju na Oskara, Rosinja se sa svojih 250.000 stanovnika nalazi u milosti i nemilosti dvojice mladića – Dono Lulu i Dono Dudu.
Dono je brazilska verzija za Kapo ili Kum, koja označava najviši rang u okviru organizacije narko-mafije.
I jedan i drugi žele prevlast u Rosinji, kroz koju nedeljno prođe više droge nego u celom Riju, najviše kokaina.
TURIZAMKAOPARAVAN: Dok je Dudu bio u zatvoru, Lulu je od Rosinje napravio turističku atrakciju u rangu Korkovada i Glave šećera, koristeći na taj način turiste kao zaštitni zid od učestalih akcija policije. Mnogi se u Rosinji boje dolaska Dudua.
„Dudu je životinja i ovde ga se ljudi plaše. Svi znaju da je silovao devojke i žive spaljivao svoje protivnike.“ I jedan i drugi su članovi najveće organizacije narko-mafije Comando Vermelho (Crvena komanda). Pitanje je dana kada će doći do velikog okršaja dvojice „kumova“.
Stanovnici Rosinje se ipak najvise plaše policije. Od kada je u Riju započela policijska akcija Pressao Maxima (Maksimalan pritisak), krajem prošle godine niko od stanovnika favela Rio de Žaneira ne oseća se više sigurnim.
„Za dvadeset godina koliko živim u Rosinji nisam doživela toliko pucnjave koliko pre dve nedelje kada je ušla vojna policija. Troje ljudi je ubijeno. Evo, meni je ovde, iznad glave, prošao metak“, rekla je Erika, majka četvoro dece, pokazujući rupu na zidu u dnevnoj sobi.
Prema podacima centra za statistiku pri državnoj službi bezbednosti u prvih pet meseci 2003. godine policija je samo u Rio de Žaneiru ubila 521 civila. Oko hiljadu ljudi za godinu dana ili, u proseku, troje dnevno.
Na sahranu dece ubijene za vreme Karnevala stanovnici Rosinje su otišli u pratnji policije. Na povratku u svoj geto oni su iz autobusa mahali transparentima na kojima je pisalo „mir“. U Riju, osim znatiželjnih turista, svi okreću glavu od autobusa u policijskoj pratnji iz straha da se i sami ne nađu u unakrsnoj vatri.
Statistika
* Sambadrom, na koji stane 70.000 ljudi, sagrađen je pre dvadeset godina
* 410.000 turista u gradu (za 5,5 odsto više nego prošle godine)
* Oko 34.000 policajaca (na Sambadromu: 3200)
* Oko 70 različitih uličnih karnevala (od poznatijih su Bloco de Ipanema, Homo+trans, Drug Queen; najveći je Cordao de Bola Preta /100.000 ljudi/)
* Škole sambe svake godine izaberu neku temu, pa napišu pesmu (samba enredo) i onda nađu nekog ko će sve to da plati. U stvari, prvo nađu sponzora.
Parada škole Mangueira je ove godine koštala 4,5 miliona reala (oko 1,3 miliona evra). Onda su smislili da im tema bude Minas Gereis (republika poznata po rudnicima dijamanata), a ovi im platili.
Procedura
Defileom najboljih škola sambe u Rio de Žaneiru ovogodišnji Karneval ulazi u finale. Ukupno 14 škola specijalne grupe takmiči se na Sambadromu za titilu najbolje u 2004. Parada je započela sa zakašnjenjem od 20 minuta zbog kiše, nakon čega je na stadion, odnosno 800 metara dugačku ulicu koja se nalazi između tribina izašla prva škola, Sao Clemenci. Svaka škola sambe za svoj program ima 80 minuta vremena, a ocenjuje se skoro sve. Pesma, koreografija, kostimi, originalnost, harmonija, čak i entuzijazam učenika. Škole specijalne grupe nastupaju, po pravilu, sa oko 4000 članova i 30 karnevalskih vozila.
Glavna atrakcija je bila parada Granđi Rio, jedne od najvećih škola sambe Brazila, koja je poznata po skandalima i provokativnim temama na skoro svim dosadašnjim karnevalima. Ovogodišnja tema su prezervativi, siguran seks, ljubav i kama-sutra, a pesma škole, komponovana samo za ovaj karneval, nosi naziv „Ljubavi, koristimo kondome“. Pre početka Karnevala u Brzilu dosta se diskutovalo o programu ove škole. Najviše se umešala Crkva, kojoj su smetali skoro svi elementi korišćeni u paradi. Dva karnevalska vozila sa provokativnim figurama inspirisanim kama-sutrom morala su biti prekrivena crnom folijom s natpisom: cenzura. Mnoge poznate ličnosti, pre svega glumci i umetnici, uključili su se u kampanju ove škole koju su podržale i Ujedinjene nacije i brazilska vlada. Ministarstvo zdravlja inače planira da za vreme Karnevala u Brazilu podeli 11 miliona kondoma u okviru nacionalnog programa za borbu protiv side.
Policija je blokirala nekoliko favela, siromašnih četvrti Rija, kako bi sprečila incidente slične onim za vreme prošlogodišnjeg karnevala u kojima je ubijeno više od 80 osoba.
Više od sedamdeset hiljada posetilaca, mahom domaćih i stranih turista, prisustvuje karnevalskom slavlju na Sambadromu – koje svakodnevno traje do sedam ujutru. Za većinu stanovnika Rija ulaznice su preskupe.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Između sada već mitske ceremonije otvaranja i ništa manje spektakularnog zatvaranja Olimpijade bili smo svedoci petnaest dana istinske “olimpijske sportske fešte” koja je nadmašila sva očekivanja, a najviše je iznenadila možda baš same Francuze, zatečene usred dve nedelje opšteg “blaženstva” i zaborava na “politiku i stvarni život”. No, glavna zvezda ovih OI ipak nedvosmisleno ostaje sam Pariz, grad domaćin
Olimpijske medalje su nekada dodeljivane i za arhitekturu, književnost, muziku, slikarstvo i skulpturu, ali se nije ostvario Kubertenov antički san o spajanju “gimnastike za telo i muzike za dušu”
U Nacionalnom parku Sutjeska ponovo je buknuo požar. Vatra je za četiri dana zahvatila više od 150 hektara stogodišnje šume, a pomoć je u gaženju požara stigla je i iz Srbije
Talibani proslavljaju treću godišnjicu vladavine Avganistanom. Od 2021. godine, ljudska prava u ovoj zemlji kontinuirano se urušavaju. Ženama je zabranjen pristup mnogim javnim mestima i fakultetima, a većina srednjih škola za devojčice je zatvorena
Dok Rusija kontroliše veći deo istočnog dela Ukrajine, ukrajinske trupe nastavljaju sa napadima u oblastima Belgorod i Kursk. Ne sa namerom da ih okupiraju, već da „zaštite živote Ukrajinaca”. A i da pokažu mišiće
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!