Mama najprodavanije i najobožavanije lutke na svetu Barbi Rut Hendler preminula je u 85. godini. Ako je tačno da devojke sazrevaju tek posle majčine smrti, hoće li se shodno tome elegantna Barbika sad udati za Kena, roditi decu, ugojiti desetak kilograma i spakovati svoju šik garderobu u plakar s naftalinom
Izvesni stručnjaci za dečju psihologiju smatraju da Barbika pogubno utiče na razvoj intelekta devojčica i postavljaju pitanje da li bi Marija Kiri postala svetski priznata naučnica da je kojim slučajem dobila Barbiku za rođendan i počela da mašta o životu iz bajke. Barbikin svet iz mašte, tako blizak svakoj devojčici koja krišom oblači maminu garderobu i stavlja ruž za usne, ne može razorno da utiče na formiranje ženske preadolescentne psihe – tvrde njeni fanovi – zato što: pod jedan, nema ničega lošeg u maštanju; dva, devojčicama je i pre Barbike bilo jasno šta se od njih traži (lepota, šarm, vitkost…); tri, nije tačno da Barbika ništa ne radi, evo, imamo model-Barbi kao astronaut. Devojčicama kupujemo lutke, a dečacima automobile i tako je oduvek bilo. U svakom slučaju, danas je mali broj žena u izvesnim godinama koje nije zakačila barbi groznica, dok za mnoge tinejdžerke Barbika predstavlja „olutkarenje“ svih njihovih želja – da budu lepe i skupoceno odevene.
Večita tinejdžerka Barbi debitovala je 1959. godine u crno-belom bikiniju s konjskim repićem u kosi i doživela vrtoglavu karijeru na kojoj bi joj pozavidele mnoge današnje manekenke, fotomodeli i glumice. Barbika je pratila modne trendove i nametala ih, menjala boju kose i kože (ali ne i dečka), bila je i Pepeljuga i princeza. Barbika je bila prva žena u kosmosu, tj., šepurila se u kosmonautskom odelu pre nego što su žene primljene u američki svemirski program, a doživela je i da se jedan deo Tajms skvera prekrsti u Barbi bulevar na nedelju dana. Život kakav samo poželeti možeš – glasila je poruka upućena devojčicama sveta, maštarija koja je ubrzo korporaciji Mattel donosila milijardu i po dolara godišnje. Mali porodični biznis pretvorio se u megagigantski i multinacionalni posao bez konkurencije na tržištu, a firmi Mattel uskoro se pridružila vojska modnih kreatora i lutkarskih dizajnera zadužena za mnogobrojnu Barbi porodicu i priključenija.
Lutka Barbi Milisent Roberts rodila se 1959. godine u Vilousu, država Viskonsin. Njena mama, Rut Hendler, počela je da razmišlja o „prinovi“ shvativši da se njena ćerka Barbara igra s papirnim lutkama i zamišlja ih kao odrasle devojke. Mami Rut je tada sinulo – zašto da ne napravi lutku šiparicu i omogući devojčicama da zajedno s njom maštaju o budućnosti. Mama je, naravno, shvatala koliko je važno pomoći deci da ostvare snove kroz igru, a sve što im se tada nudilo na tržištu bile su lutkice za bebe. Hendlerovi su otišli u Njujork 1959. godine na Sajam igračaka s prototipom lutke Barbi i naleteli na veoma hladan prijem kritičara i velikih kupaca koji su sumnjičavo odmahivali glavom. Govorili su da takvu lutku niko neće kupiti! Nedostatak vizije tadašnjih proizvođača igračaka nije pokolebao mamu Rut i tatu Eliota, osnivača i vlasnika kompanije Mattel, već su angažovali dizajnerku Šarlot Džonson koja je 20 godina brinula o njihovom čedu. Euforija oko Barbi zahvatila je Ameriku u rekordnom roku i uskoro su sve devojčice širom sveta pevale odu svojoj najdražoj lutki. Roditelji su pokrenuli agresivnu televizijsku reklamnu kampanju i obezbedili svojoj plastičnoj mezimici mesto u američkoj istoriji.
LUDEŠEZDESETE: Na samom početku Barbikine karijere pariski modni kreatori preuzimaju njen outfit, i tako nastaju modeli Gay Parisienne i Easter Parade. Konjski repić nije bio u skladu s pariskim šikom i Barbika „nabacuje“ novu bubi frizuru i sofisticirani look. Barbikine dizajnere čitavu deceniju inspiriše prva dama Amerike Džeki Kenedi, tadašnji trendseter, i neki od najcenjenijih modela upravo potiču iz ovog perioda (Silken Flame, Fashion Luncheon). Barbika je uskoro postala savitljiva u kolenima (American Girl), mogla je da trepće svojim gustim trepavicama i menjala je imidž neverovatnom brzinom. Godine 1961. Barbi upoznaje dečka kome će ostati verna do dana današnjeg – Kena Karsona. Plavooki Barbikin pratilac predstavljen je američkoj dečjoj javnosti u kupaćem kostimu sa sandalama na nogama i peškirom oko vrata. Njih dvoje počinju sjajno da se provode: idu na žurke (Garden Party Barbie), igraju tenis (Tennis Barbie), tvist… Pojavljuje se i prva crnkinja u kolekciji u ulozi drugarice Fransi, trinaest godina pre pojave Black Barbie osamdesetih godina. Barbikina slava u tom trenutku može da se meri sa slavom pravih, živih ličnosti koje rado pozajmljuju svoje lice najlepšoj među lutkama. Manekenka Tvigi bila je prva Barbika, a za njom Liz Tejlor i mnoge druge poznate ličnosti. Čak je kralj rokenrola Elvis poželeo da bude Ken!
Početkom sedamdesetih Barbika postaje još savitljivija, i u skladu sa tim ide na balet, gimnastiku i jahanje. Budući da je Džeki Kenedi tada bila out, menja se i Barbikin izgled i životni stil. U ovoj dekadi modni stilovi prilično su se divlje menjali pa imidž naše junakinje varira od prerijskog i „bakica“ stila do disko looka. Tih godina Kalifonija je bila najpopularnije mesto za život pa se osunčana Barbi s dugom plavom kosom udobno smestila baš tamo (Malibu Barbi, California Girl). Krajem sedamdesetih Barbi ima širok osmeh na licu (Superstar Barbie), svetle oči i mnogo je otvorenija i pristupačnija nego ranije – na podijumima za igru nosi se i ponaša fanki. U magazinu „Life“ njeno se ime spominje u kontekstu događaja i ličnosti koje su obeležile modnu scenu proteklih 20 godina.
KOLEKCIONARI: Dve decenije kasnije Mattelov dizajnerski studio „gađao“ je dve ciljne grupe: devojčice i njihove mame koje se živo sećaju svoje Barbike. Pojavljuju se klubovi obožavateljki i kolekcionari, a cene retkih lutaka vrtoglavo rastu (vidi okvir). Za mnoge mame Barbi je simbolizovala čistotu njihove mladosti i detinjstva, deo njih samih koji ne odumire i ne stari, i želele su ponovo da uspostave kontakt s tim delom svog bića. Mattel je stoga 1986. godine napravio model Blue Rhapsody Barbie, prvu porcelansku lutku kojom je započeta produkcija serija za kolekcionare. Godine 1988. napravljena je serija od 300.000 lutaka namenjena kolekcionarima (Happy Holidays Barbie) i prodata je čitava. Osamdesetih godina izbačena je kolekcija Dolls of The World, lansirana je hispano i crna Barbika i održana prva Barbi godišnja konvencija.
Najčuveniji svetski modni kreatori ponudili su usluge kraljici među lutkama: Bob Mackie, Nolan Miller, Vera Wang, Cristian Dior. Novu sofisticiranu figuru i perfektno našminkano lice Barbika duguje Bobu Mackieju koji je lansirao kolekciju Mackie’s Neptune Fantasy Barbie. On je ujedno i jedna od najcenjenijih u kolekcionarskom Barbi svetu osnovanom krajem devedesetih (vidi drugi okvir). Tih godina Barbika je dobila i zvanični sajt www.barbie.com na kome su ljubitelji ove lutke mogli da predlažu njen novi outfit, boju očiju, kose… Na proslavi 35. godišnjice rada Mattel izdaje reprodukciju prve Barbike s repom u kosi.
Ni u novom milenijumu Barbika nije dobila pravu konkurenciju iako su deca zavolela i neke druge junake. Kolekcije se ređaju: Barbie Fashion Model, Hollywood Movie Star, Princess Barbie, a predstavljen je i najlepši Ken ikad napravljen. Barbika postaje i glumica – na kanalu CBS prošle godine emitovan je animirani film BarbieintheNutcracker. Razume se, i pre nego što je prikazan, postao je najpopularniji dečji video/DVD u istoriji. Izdate su mnogobrojne knjige koje izučavaju ovaj fenomen jer sve čega se dotakne ova neuništiva lutka postane hit.
Iako nije od krvi i mesa, Barbika je promovisala mit o lepoti uspešnije od svojih doskoro živih tvoraca. Čitavoj generaciji devojčica nametnula je svoju filozofiju, i bez pomoći stručnjaka za genetski inženjering klonirala se u bezbroj primeraka. Prevaziđena ili ne, tek vitkonoga Barbi nadživela je svoje roditelje, a gotovo je izvesno da će nadživeti i svoje prve male kupce.
Priča o mami Rut
Inovator u proizvodnji i trgovini lutkama Rut Hendler preminula je u subotu 27. aprila 2002. godine u Centralnoj bolnici u Los Anđelesu u 85. godini. Rođena je 4. novembra 1916. godine u Denveru, Kolorado, kao Rut Roske, deseto dete poljskih imigranata.
Sudeći po biografiji, za Rut i njenog muža Eliota može se reći da su čista američka klasika – počeli su u kalifornijskoj garaži s ramovima za slike a postali milijarderi, najveći svetski proizvođači igračaka. Eliot Hendler je 1945. godine počeo da pravi kućice i nameštaj za lutke, i to je bila prelomna godina za Hendlerove koja ih je odvela put lutkarstva. Muž je bio talentovan, a žena je umela uspešno da vodi biznis. Prvi proizvod firme Mattel bila je muzička igračka ukulele Uke-A-Doodle. Uskoro je Rut preuzela glavnu ulogu postavši 1967. godine predsednik kompanije, a 1973. delila je predsedničko mesto u Upravnom odboru kompanije Mattel s mužem. Hendlerovi su bili pioniri u industriji igračaka i po tome što su shvatili značaj marketinga. Godine 1955. uložili su pola miliona dolara u sponzorisanje emisije za decu MikiMausklub u kojoj su se godinu dana vrteli spotovi firme Mattel. Tako su postali prvo brand ime u industriji igračaka. Firma Mattel lansirala je među prvima lutku koja govori Chatty Cathy, veoma popularnom šezdesetih godina.
Rut Hendler operisala je rak dojke 1970. godine, a pet godina posle osnovala je kompaniju za proizvodnju ortopedskih grudi. Dizajnirala je proteze sve do 1991. godine kada je preduzeće prodato velikoj medicinskoj firmi. Hendlerova je dobitnica mnogobrojnih nagrada za najuspešniju ženu u biznisu šezdesetih i sedamdesetih godina, a ona i njen muž Eliot postaju prvi živi počasni članovi Lutkarske kuće slave. U to da je bila menadžer parexcellance ne sumnja ni autorka ovog teksta. Na upit „rut handler“, Internet Explorer svog korisnika automatski prebacuje na sajt „abortion is murder“ na kome smo saznali da je Barbikina mama za života bila veliki protivnik abortusa. Velika menadžerka je svako nerođeno dete posmatrala s dva aspekta: humanog, bez svake sumnje, i – tržišnog.
Najskuplje Barbike
Na sajtu ove uvažene gospođice objavljene su približne vrednosti najcenjenijih lutki među kolekcionarima. Najveću vrednost ima prva Barbika, model Ponytail iz 1959. godine s konjskim repom smeđe boje, odevena u čuveni crno-beli kupaći kostim s otvorenim „štikliranim“ sandalama na nogama i plavim sunčanim naočarima na licu. Njena vrednosti varira od 6500 do 8500 američkih dolara, s tim što su brinete skuplje od plavuša jer se ređe mogu naći.
Drugi model po kolekcionarskoj vrednosti i ceni je Easter Parade Barbie, sofisticirana plavuša takođe s konjskim repom iz 1959. godine. Odevena u čuvenu kolekciju s dugim crnim ogrtačem, šeširom, belim rukavicama i perlama oko vrata vredi 3900-4500 dolara. Približno toliko vredi i model Gay Parisienne s crvenim karminom na usnama, ofarbanim noktima na rukama i nogama odevena u tamnoplavu haljinu s belim tufnama, šeširom i rukavicama. Nešto jeftinija je verzija modela American Girl iz 1965. godine sa savitljivim kolenima i vredi 2600-3000 dolara. Pet na listi najskupljih je model Ponytail broj tri s cenom od 1900-2500 dolara.
Na ovoj listi najzastupljeniji, iako ne i najvredniji, jeste kreator Bob Mackie s ukupno pet modela iz devedesetih godina: Mackie Bride Barbie, Neptune Fantasy, Gold Barbie, Starlight Splendor Barbie i Platinum Barbie. Njihova vrednost je od 800-1500 američkih dolara.
Porodično stablo i prijatelji
Pored lepote, vitkosti, šarma, vernosti, avanturizma, uspešnosti, Barbiku krasi i privrženost porodici i prijateljima. Ona ima pet sestara: Skliper (1964), Tuti (1966), Stejsi (1992), Keli (1995) i Krisi (1999), a samo jednog brata Toda (1966). Njeno porodično stablo upotpunjavaju i dve rođake Fransi (1966) i Džezi (1989). Čini se da su Barbikini roditelji radije pravili devojčice nego dečake, a moguće je da su i modni kreatori bili sličnog mišljenja.
Lutka Barbi je neverovatno društvena, politički korektna i bez rasnih predrasuda prilikom odabira prijatelja. Na spisku njenih prijatelja nalazi se, pored dečka Kena i najbolje drugarice Midž, još 30 osoba raznih nacionalnosti, verske opredeljenosti, boje kože, kose i uzrasta. Izgleda da je njen dečko Ken prilično ljubomoran i ne toleriše muške drugare – na spisku njenih prijatelja nalaze se uglavnom devojčice.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Danas je dovoljan jedan klik na Guglu da saznamo o nekom gradu sve; od istorije, klime, umetničkih ponuda... pa sve do jeftinih restorana! Ali pravi čitaoci neće ‘klik’, već emociju koja će da pokrene njihov proces proživljavanja, a ne pukog konzumiranja”
Bombardovanje čula postalo je nova fascinacija u konzumiranju umetničkih dela, a izraz “imerzivno” postao je ključna reč u vokabularu Britanaca za opisivanje i vrednovanje svake izložbe. Među brojnim ove letnje sezone, u fokusu su tri
Letnjikovci i vile u Vrnjačkoj Banji kriju mnoge tajne nekadašnjih vlasnika kao i burne istorije ovog mesta u kojem organizovani turizam postoji već 156 godina, a nije prestajao ni za vreme Drugog svetskog rata kada se ovde smestio Štab Druge oklopne divizije Trećeg rajha
Najnoviji roman Aleksandra Novačića Solženjicin: Odisej iz Gulaga objavljen je krajem jula u Beogradu, u izdanju izdavačke kuće Logos. Aleksandar Solženjicin je pre pedeset godina bio proteran iz SSSR-a, a državljanstvo mu je oduzeto. Posle 20 godina, poput antičkog Odiseja, vratio se u svoju opljačkanu Itaku gde su se prosci nadmetali za ruku njegove voljene Penelope, Rusije. U narednim brojevima “Vreme” će preneti najzanimljivije delove romana, uz dozvolu autora i izdavača
Na beogradskom aerodromu „Nikola Tesla" se već nekoliko puta ponavlja isti kvar usred letnje sezone. Nadležni kažu da se radi o globalnom kvaru na softveru, ali analitičari smatraju da je neobično da kvar tako dugo traje i da IT stručnjaci ne mogu da ga otklone
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!