Već nakon kratke šetnje u centru Beograda postaje jasno da se niko živ više ne prirdržava protivpandemijskih mera i da državni organi za to ne haju. Istovremeno predstavnici vlasti izjavljuju da su "veoma zabrinuti" zbog onoga što nam sledi zbog nepoštovanja mera i slabog interesovanja za vakcinaciju
Mada u Srbiji niko zvanično nije proglasio kraj pandemije, kratkom šetnjom Njegoševom ulicom od Kralja Milana do Kalenića, pa nazad preko Bulevara do Taša i Resavskom do SKC-a steći ćete utisak da su „mere za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti kovid 19“ stavljene van snage. Tako ni u jednom od mnogobrojnih kafića i restorana na Cvetnom trgu konobari i šankeri, niti u zatvorenom prostoru, niti u baštama čak ni oko vrata, onako pro forme, ne nose zaštitne maske, za slučaj da se pojavi neki komunalni inspektor. Kao da se ni vlasnici lokala ni zaposleni ne pribojavaju da bi neki inspektor ili policajac mogao tu da zaluta i napiše neku paprenu prijavu.
Zapravo se čitava Njegoševa ulica nekom neizrečenom uredbom vratila iz vanrednog u redovno stanje. O fizičkoj distanci između stolova i stolica u lokalima niko ne vodi računa, kafići su u večernjim satima puni, ljudi se druže, grle, ljube, pozdravljaju. Tek tu i tamo možete ugledati ponekog sa zaštitnom maskom. Jedna devojka zaposlena u prodavnici sa sladoledom uredno je nosi preko usta i nosa, druga oko vrata, a mušterije ni slučajno. Slično je u „Malom Kaleniću“, prodavnici sa probranim voćem i povrćem po nešto višoj ceni, gde prodavačica nosi masku kako je propisano, ali je odustala od toga da mušterije bez maske vraća sa vrata.
I prodavačica u prodavnici sa novinama i cigaretama u Resavskoj kaže da prosto ne može da se izbori sa ljudima koji ulaze bez zaštitnih maski. Kaže da više niko, kao što je pre mesec-dva bio slučaj, ne čeka ispred prodavnice u kojoj prema važećim propisima ne bi smelo da bude više od dvoje ljudi, nego ulazi kako ko stigne i tiska se sa drugim kupcima u tih nekoliko kvadratnih metara. Isti slučaj je i sa obližnjim pekarama, a u prodavnici sa gotovim jelima nijedan zaposleni ne nosi više zaštitnu masku, dok na izlogu uredno piše obavezne maske. Samo jedan konobar u jednom od kafića u Resavskoj nosi oko vrata zaštitnu masku, zna, kaže, da su pandemijske mere i dalje na snazi i koliko je skupo kada te čuvari zakona uhvate da ih se ne pridržavaš.
LAŽNI NAGOVEŠTAJ SLOBODE
Da bi proverio do koje mere je sve po pitanju korone postalo opušteno, vaš izveštač je svoju masku spakovao u džep i uputio se u Ideu u podrumu „Beograđanke“. Čovek iz obezbeđenja na ulazu nije ni trepnuo. U prodavnici većina jeste nosila maske, ali je bilo i dosta kupaca bez zaštite na licu. U redovima ispred kasa niko se nije ni trudio da drži odstojanje, a jedna kasirka nije uopšte imala masku.
Mora se priznati da je osećaj na neki čudan način bio dobar, onako bez te iritirajuće supstance na licu, kao da se svet vratio u normalu, prolaziti između rafova i komunicirati sa prodavcima; lažni nagoveštaj slobode, koju nam je oduzela prethodna godina obeležena mnoštvom restriktivnih mera, povlačenjem u najuže društvene krugove, neizvesnošću, strahom, bolešću i smrću.
Mada u sklopu radnog zadatka, to nenošenje maske u Idei je imalo nečeg pobunjeničkog u sebi, odisalo detinjastim prkosom, demonstrativnim neprilagođavanjem vladajućoj nenormalnosti. Ako Srbija bude bila pogođena novim talasom masovnog zaražavanja, a epidemiolozi upozoravaju da je to neminovno, Vladi nakon ovog letnjeg lepršanja neće biti nimalo lako da ponovo zaoštri pandemijske mere. Do čega to može da dovede, videlo se prošlog leta u provali nasilja na ulicama Beograda.
Na autobuskoj stanici ispred „Beograđanke“ još jedna potvrda isparavanja protivpandemjskih mera na letnjoj vrućini: mnogi putnici u GSP-u se voze bez zaštitne maske, vozači ih takođe ne nose, kontrolora nema. Nakon dvadesetak minuta posmatranja trolejbusa i autobusa u Kralja Milana može se reći da ne stoji teza da samo mladi ljudi sigurni u svoje zdravlje bahato ne nose maske, jer otprilike jednak broj vidno starijih putnika punim plućima kroz neprekrivena usta i nos udiše usijani vazduh u gradskom prevozu.
PORUKA PUNIH STADIONA
Normalno je da su se ljudi zaželeli normalnosti. Depresivnu prošlu godinu tokom koje su se države zaključavale i ljudi povlačili u sebe, kao da je definitivno izbrisalo ovo leto ispunjeno nadom i potrebom za ispunjavanjem želja koje su nam u 2020. bile uskraćene. Diljem Evrope počela je masovna vakcinacija, došlo je do popuštanja protivpandemijskih mera, turističke destinacije su počele da se otvaraju, turisti su počeli da proveravaju putne isprave, pretražuju povoljne aranžmane i pakuju kofere.
foto: lenka pavlovićKAKVA, BRE, PANDEMIJA: Kafić u Beogradu
Poruka da je život pobedio pandemiju širila se i sa Evropskog prvenstva u fudbalu na kome je na Vembliju pred šezdesetak hiljada navijača reprezentacija Italije savladala Englesku – skandiralo se, pevalo, tugovalo, slavilo se kao nekada, kada je prva asocijacija na pojam „korona“ bila pivo, a kod germanista Geteova omiljena glumica Korona Šreter. Nemački ministar unutrašnjih poslova Horst Zehofer je nekontrolisano punjenje stadiona nazvao „neodgovornim“, a bilo je i manje učtivih reakcija.
Utisak da je svet ponovo u redu mogao je steći i svako ko je gledao ovogodišnje finale Vimbldona, gde je pred punim tribinama Novak Đoković savladao Italijana Matea Beretinija i postao najbolji teniser svih vremena.
I dalje: bez obzira na sve mere kojima su podvrgnuti posetioci Exita, javnost upija slike desetina hiljada mladih ljudi koji se zbijeni jedni uz druge njišu u ritmu muzike. Guča tek sledi, a na Petrovdanskom vašaru u Obrenovcu sve trešti sa hiljadama posetilaca bez ikakve vidljive kontrole da li se sprovode protivpandemijske mere.
Sve ovo utiče na to da potreba za normalnim životom kod, čini se, dominantnog dela građana Srbije nadvladava razum i oprez, pa Srbija po broju vakcinisanih od samog vrha u međuvremenu klizi ka začelju Evrope. Ponašanje ljudi je toliko opušteno, a kontrole do te mere nema da je valjalo proveriti da li su „mere za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti kovid 19“ uopšte još na snazi.
ZALUDNA 62 MINUTA
Ispostavilo se da to nije nimalo jednostavno. Jednostavan odgovor na prosto i goruće pitanje „koje su protivpandemijske mere trenutno na snazi u Srbiji“ pretraživanjem na internetu nije moguće dobiti. Ili makar vaš izveštač nije bio u stanju da ga pronađe. Pretraživanje vodi do mera koje su nekada bile donete, ali se ne nalazi potvrda da li su i dalje na snazi. To se može zaključiti samo izostankom informacija o ukidanju prethodnih mera.
Ni na zvaničnom portalu Republike Srbije covid19.rs prosto ne stoji koje su mere trenutno na snazi. Postoji zato polje sa nazivom „Kontakt centar za sve informacije o Covid-19“ i broj telefona 19819. Kada okrenete ovaj broj, možete da čujete snimak sa svim i svačim, pored ostalog kako da donirate krvnu plazmu, prijavite se za volonterski rad ili uputstvo da treba da perete ruke sapunom i toplom vodom najmanje dvadeset sekundi, ili da treba da prekrijete usta i nos papirnatom maramicom ili nadlakticom ako kašljete i kijate. Onda vam se nudi opcija da pritisnite taster sa brojem 2 ako želite da se povežete sa nekim u Ministarstvu zdravlja ko ima odgovore na sva pitanja u vezi sa virusom korona. Valjda i koje su mere protiv korona virusa trenutno na snazi.
Pritisnuli smo taster sa brojem 2. Snimljeni glas obaveštava da smo drugi u redu da budemo spojeni sa operatorom. Ubrzo smo bili prvi u redu da budemo spojeni sa nekim. Posle 62 minuta veza je prekinuta, niko se nije javio.
Preostalo je još jedino pretraživanje u „Službenom glasniku“. Stvar olakšava portal paragraf.rs gde se lako dolazi do rubrike „Uredba o merama za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti Covid-19“ (Vidi okvir). Tu nalazimo uredbu u kojoj u članu 6 stoji da je obavezno sve ono čega se gotovo niko ne pridržava ni u kafićima i restoranima, ni u prodavnicama, ni u javnom prevozu, ni u liftovima višespratnica – da je obavezno nošenje zaštitnih maski u zatvorenom prostoru, držanje distance…
S obzirom do koje mere se niko ne pridržava ovih uredbi i do koje mere nikakve kontrole nema, makar na uzorku u centru Beograda, nekako ostaje sumnja da nam slučajno nije promakla neka uredba koja poništava prethodne uredbe o obaveznom nošenju zaštitnih maski.
A OD DANAS RIGOROZNE KONTROLE
Tu sumnju da li su neke mere na snazi konačno odagnava pomoćnik ministra zdravlja za inspekcijske poslove Goran Stamenković, koji u utorak 13. jula izjavljuje da „danas“ nadležni počinju „rigoroznu kontrolu poštovanja svih protivepidemijskih mera“. Postavlja se pitanje zašto baš danas, a ne sve vreme. To mu nekako dođe kao da saobraćajna policija posve prestane da kontroliše važeće propise o ograničenju brzine, a onda neko iz Ministarstva unutrašnjih poslova svečano zapreti da „od danas“ počinju kontrole i da se oni koji voze 200 na sat na auto-putu pripaze.
Stamenković je precizirao da će fokus biti na poštovanju broja korisnika usluga na određenoj površini – poštovanje naredbe ministra zdravlja da svaki objekat mora da ima obaveštenje o površini, o broju mogućih korisnika u odnosu na kvadraturu, u odnosu na mogućnost i pružanje usluga, te da će se „posebno voditi računa o distanci i o nošenju zaštitnih maski“. Apelovao je i na svest građana, pozvao ih da budu obazrivi i odgovorni.
U svakom slučaju, ni nakon Stamenkovićeve najave „rigorozne kontrole“ na Cvetnom trgu nijedan konobar nije stavio zaštitnu masku na lice, niti su stolovi bili razdvojeni.
AH, TI NEODGOVORNI MLADI
Predsednica Vlade Ana Brnabić je izjavila da su lekari veoma zabrinuti zbog nepoštovanja protivpandemijskih mera, da je i ona veoma zabrinuta te da „pratimo brojke na dva sata, predsednik i ja, gledamo kako je to u opštinama i gradovima. Najbezbednija situacija je u onim lokalnim samoupravama sa najvećim brojem vakcinisanih“. Bila je za utorak najavila sednicu Kriznog štaba za borbu protiv kovida 19, koja je zaista u utorak i održana.
Nakon sednice Kriznog štaba ministarka za rad, zapošljavanje boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević je utvrdila da je u Srbiji do sada kompletno vakcinisano 49 odsto punoletnog stanovništva, što nije dovoljno. Ona je pre svega apelovala na mlade da se vakcinišu, da „moraju da shvate da je to društvena odgovornost i da mora da se pokaže da su mladi odgovorni ljudi koji štite svoju okolinu“, te da je situacija još uvek stabilna, ali da lako može da izmakne kontroli i da jedini način da se zaštitimo jeste da se vakcinišemo. Prema dr Kisić Tepavčević u Srbiji je vakcinisano svega 17,42 odsto stanovnika uzrasta između 18 do 30 godina.
Ministarka Kisić Tepavčević nije rekla šta su državni organi uradili ne bi li ubedili „mlade“ da se vakcinišu. Kao da ova vlast nije svesna toga da je odavno prošlo vreme kada je bilo dovoljno da drug Tito pozove omladince da odu na radnu akciju i oni se masovno odazovu.
Nije se, makar ne javno, osvrnula ni na to kakva se poruka „mladima“ šalje o opasnostima pandemije, kada državni organi dopuštaju da se naočigled svakog ko kroči ulicama Beograda bez ikakvih sankcija krše svekolike mere za suzbijanje kovida 19, kada se održavaju koncerti i narodna veselja, a noćni klubovi i splavovi širom otvaraju vrata za „mlade“. Osim da se nećemo valjda držati zakona kao pijan plota, takvo ponašanje državnih organa i kod mladih i kod starih može da dovede samo do jednog zaključka: kada sve to dopuštaju, mora biti da ta korona i nije tako strašna.
Nedosledno ponašanje predstavnika vlasti po pitanju pandemije umnogome doprinosi konfuziji građana i po pitanju vakcinacije. Dosledno bi bilo ili da se „mere za sprečavanje i suzbijanje zarazne bolesti kovid 19“ stave van snage, ili da se njihovo sprovođenje rigorozno kontroliše. Ovakva situacija je besmislena.
UREDBA O MERAMA ZA SPREČAVANJE I SUZBIJANJE ZARAZNE BOLESTI COVID-19
Za vreme boravka na javnim mestima u zatvorenom prostoru, građani su dužni da, zbog sprečavanja širenja zarazne bolesti COVID-19, obavezno nose zaštitne maske i održavaju međusobno rastojanje od najmanje dva metra između dva lica koja ne borave u istom domaćinstvu.
Na javnim mestima na otvorenom prostoru, ukoliko nije moguće održati rastojanje između dva lica od najmanje dva metra (ispred prodavnica, apoteka, na autobuskim i drugim stajalištima i sl.), nošenje zaštitnih maski je obavezno.
U javnom drumskom i železničkom prevozu putnika obavezno je nošenje zaštitnih maski.
Roditelji maloletne dece ili dece sa posebnim potrebama, odnosno njihovi staratelji, dužni su da obezbede da deca starija od četiri godine nose zaštitnu masku u slučajevima iz st. 1-3. ovog člana.
Član 8
Pravna lica i preduzetnici (poslodavci) koji obavljaju delatnost u oblasti trgovine na malo i usluge u oblasti ugostiteljstva, koje obuhvataju prodaju hrane i pića, tu delatnost, odnosno pružanje usluga mogu da obavljaju, odnosno da posluživanje korisnika vrše u zatvorenom prostoru i u prostoru organizovanih bašti na otvorenom – uz primenu preventivnih mera propisanih ovom uredbom i utvrđenih aktom poslodavca, saglasno zakonu i propisima iz oblasti bezbednosti i zdravlja na radu.
Pravna lica i preduzetnici iz stava 1. ovog člana dužni su da, u odnosu na zaposlene i korisnike usluga, primene sve preventivne mere od uticaja na bezbednost i zdravlje zaposlenih i korisnika usluga, a posebno one koje se odnose na sprečavanje širenja zarazne bolesti COVID-19 (organizovanje procesa rada koji obezbeđuje održavanje fizičke distance, odnosno međusobnog rastojanja između dva lica od najmanje dva metra, obaveznu dezinfekciju mobilijara, mašina, alata i uređaja za rad posle pružene usluge svakom pojedinačnom korisniku, obaveznu upotrebu zaštitnih sredstava tj. maski od strane zaposlenih – za pružanje usluga na otvorenom, kao i dodatne mere ograničenog broja lica u prostoriji, a u slučaju manjeg rastojanja od dva metra između korisnika, pružanje usluga uz primenu staklene, plastične ili slične barijere, obaveznu dezinfekciju prostorija i podova, obaveznu upotrebu zaštitnih sredstava tj. maski i od korisnika usluga – za pružanje usluga u zatvorenom prostoru), i da u tom smislu donesu poseban plan primene mera, kao sastavni deo akta iz stava 1. ovog člana….
Član 9
… Pravna lica i preduzetnici koji obavljaju trgovinu na malo dužni su da obezbede da u objekte u kojima se obavlja trgovina na malo, odnosno u objekte u kojima se prodaje roba ili pružaju usluge u trgovinskim centrima ili slične objekte u kojima se obavlja delatnost u oblasti trgovine na malo, a koja obuhvata prodaju robe i vršenje usluga u lokalima u koje se ulazi iz većeg zatvorenog prostora, ne ulaze, odnosno da u njima ne borave lica koja ne nose lične zaštitne maske.
Pravna lica i preduzetnici iz stava 3. ovog člana dužni su da na vidnom mestu postave obaveštenje da nije dozvoljen ulazak, odnosno boravak lica bez ličnih zaštitnih maski.
Pravna lica i preduzetnici iz stava 3. ovog člana dužna su da odrede lice koje je odgovorno za poštovanje mera nošenja lične zaštitne maske (korona redar), izuzev onih pravnih lica i preduzetnika koji imaju do troje zaposlenih.
Član 10
Prilikom održavanja javnih kulturno-umetničkih događaja u zatvorenom prostoru dozvoljeno je prisustvo najviše 500 posetilaca istovremeno, i to tako da svako drugo mesto za sedenje bude slobodno i uz obavezno nošenje zaštitnih maski posetilaca, kao i zaposlenih koji učestvuju u organizaciji događaja.
Kada se javni kulturno-umetnički događaj održava na otvorenom prostoru, dozvoljeno je prisustvo najviše 500 posetilaca istovremeno tako da se između posetilaca održava distanca od najmanje dva metra, uz obavezno nošenje zaštitnih maski posetilaca, kao i zaposlenih koji učestvuju u organizaciji događaja…
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!