Na Sajmu knjiga je sve kao da je sve u redu a ne kao da je ovo, verovatno, poslednji Sajam knjiga na adresi na kojoj stanuje evo već 66 godina
Još koji dan pre nego što je u subotu otvoren 66. Sajam knjiga u Beogradu, izdavači su počeli da svakodnevno informišu medije o novim izdanjima koje će promovisati tokom sajamskih dana, o autorima koji će gostovati na njihovim štandovima, o svakakvim programima, o popustima i povlasticama jer, i ove godine kao i prethodnih, na Sajmu knjiga ima svega toga neuporedivo više nego tokom ostatka godine.
Foto: Tanjug
Juče, u nedelju, bilo je i puno sveta i dobrog raspoloženja kao kad dođete negde kako bi vam bilo lepo i lepo vam i bude – kao i svake godine na Sajmu.
Došli su i pisci, sme se reći – baš mnogo njih. Samo na „Laguninom“ štandu potpisivali su knjige i razgovarali sa čitaocima Tea Obreht, američka književnica rođena u Beogradu, koja je za debitantski roman Tigrova žena dobila prestižnu nagradu „Orindž“, zatim Miomir Petrović, Vladeta Janković, Momčilo Petrović, Vuk Drašković, Dejan Stojiljković i Ante Tomić. Akcenat prethodne rečenice je na reči „samo“, jer juče verovatno nije bilo štanda bez pisaca.
Foto: PromoVladeta Janković
Inače, sami štandovi izdavačkih kuća su na decenijama starim i svima znanim mestima – pisac i izdavač Vladislav Bajac, kaže da se „Geopoetika“ koju je osnovao nalazi na istom mestu od kako postoji, a to je 30 godina, osim jedne godine kad se Miri Marković prohtelo svoju izdavačku kuću predstavi baš na tom mestu.
Osim „Arhipelaga“ i izdavačka kuća „Geopoetika“ obeležava 30 godina rada, a to su samo jedni od jubileja prisutnih na ovogodišnjem Sajmu knjiga, i svi će biti obeleženi onako kako priliči. Gojko Božović, osnivač i glavni i odgovorni urednik „Arhipelaga“ priča o tri naslova koja su povodom jubileja promovisali već prvog dana Sajma, priča o njima s puno pokretačkog zadovoljstva koje očekuje nove pobede.
Foto: TanjugVladislav Bajac, otvara Sajam knjiga
Sve je dakle bilo onako kako je godinama. Osim što je poslednji put na ovom mestu. Vladislav Bajac ga naziva „ikoničnim mestom“ za sajam knjiga. Kaže i da kad je u subotu otvarao ovaj 66. Sajam knjiga, da je imao osećaj i da nešto zatvara.
U privatnim razgovorima, juče na štandovima, verovatna selidba Sajma knjiga nije bila tema. Razumljivo, jer nema šta novo da se kaže osim onog što je javnosti dozvoljeno da zna, a to je da će Beogradski sajam od 2027. godine biti pored Ekspoa i da o budućoj nameni Hale 1 koja je zakonom zaštićena, još nije odlučeno. Šta će do tada biti sa Sajmom knjiga, ne zna se.
Na polovini Sajma knjiga, u četvrtak 26. oktobra počeće javna prezentacija Urbanističkog projekta za ovaj prostor na kome se Sajam nalazi šezdesetšestu godinu. Prezentacija će trajati pet dana. Javnosti je znači dato pet dana da kaže šta misli o projektu po kome će Beogradski sajam, osim Hale 1, biti srušen. Time će biti formalno zadovoljeno demokratsko pravilo po kome ne može jedan čovek da odlučuje o onom što pripada svim Beograđanima. One kojima odgovara da ruše, ne smeta što je formalno.
Đorđe Randelj, pisac i osnivač i realizator festivala „Razgovori o ljubavi (prema čitanju)“ u Novom Sadu u kome se leti uživa na Dunavu na „Beloj lađi“, predlaže da se „uhvatimo za ruke i zaokružimo Sajamsku halu“. I mnogo je ljut što to ne uradimo. I što je tajac. Kaže i da „nije nama Vučić kriv, mi smo govna!“ jer se ponašamo „kao da bi nas streljali“ kad bismo obgrlili Halu.
U vezi premeštanja Sajma treba navesti i pitanje jedne gospođe koja kaže da na Sajam knjiga dolazi od svoje trinaeste godine, a od tada ih je mnogo prošlo: „Koji um to može da smisli?“
Danas je na Sajmu, u organizaciji izdavačke kuće „Clio“ i Francuskog instituta u Srbiji, održana konferencija „Izdavaštvo i javni interes“.
Prava tema na pravom mestu u pravo vreme. Jer o tome je ovde reč, o javnom interesu koji je postao nevažan zato što je privatni postao važan.
Čitajte dnevne vesti, analize, komentare i intervjue na www.vreme.com
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Novinarka televizije „Informer“ sprovela je u Malom Zvorniku pred dolazak predsednika Srbije Aleksandra Vučića anketu sa lokalcima. Nasumični govornici o litijumu misle sve najbolje, o demonstrantima sve najgore, a predsednik Srbije ih kasnije preko reda pušta u salu koja broji 56 mesta
Krajiški Srbin Nemanja Berić uhapšen je na graničnom prelazu Bajakovo zbog toga što je pevao krajiške pesme. Nije jedini. Predsednik Saveza Srba iz regiona Miodrag Linta traži najoštriji protest Beograda
V.d. direktora Pošte Srbije Zoran Anđelković rekao je da Srbi sa KiM mogu da idu u Merdare po penzije, da će pošta tamo zbog njih sada raditi šest dana nedeljno. Vučić im pruža podršku
Trideset i dva stanovnika sela Lebet, udaljenog 30 kilometara od Vladičinog Hana, kreću u radikalnu akciju. Pošto opštinska uprava ignoriše njihove zahteve da im se napravi put i uvede telefonska linija najavljuju referendum za otcepljenje
Aleksandar Vučić je u sredu 14. avgusta, u 18 sati trebalo da započne obećanu kampanju „razgovora sa narodom". Za prvu stanicu izabran je Mali Zvornik, ali su organizatori protesta građana odbili poziv na razgovor sa predsednikom Srbije
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Od 26. oktobra do 1. novembra održaće se javna prezentacija Urbanističkog projekta za prostor na kome se više od pola veka nalazi Beogradski sajam. Samo šest dana za uvid javnosti u najznačajnije zemljište u našem gradu, u planove koji će trajno i nepovratno uništiti ne samo ovaj deo Beograda
Međuvreme
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!