![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1020969_30-01.jpg)
Portret savremenika – Dino Merlin
Je l’ Beograd gde je nekad bio
Pomalo je gorko što u čitavoj priči o Dinu Merlinu ima najmanje muzike i priče o muzici, a mnogo više svega ostalog. Ko je čovek koji je 20 godina odbijao da održi koncert u Beogradu, a onda rasprodao tri Arene, kome zbog dolaska u Beograd prete, a na koncertima dežuraju policija, tužilac i sudija za prekršaje
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1020033_68-06.jpg)
Predizborna Hrvatska
Lopova i pijanaca
Kako se čini, HDZ će na izborima 4. decembra imati najgori rezultat ikada, a ako se ništa u javnom mnjenju ne promeni, Kukuriku koalicija koju predvodi SDP trebalo bi da dobije natpolovičnu većinu saborskih mandata
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1020002_70-02.jpg)
Kosmička posla
Rusi nisu na Marsu
Razmere neuspeha Roskosmosa toliko su velike da ugrožavaju ne samo rusku reputaciju u nauci i kosmičkim istraživanjima već podrivaju i vojnopolitički prestiž čitave države
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1019994_Doktor_Suster_01.jpg)
O glumcu
Hiperborejac, Petar Kralj
Povodom smrti Zorana Radmilovića i Alije Aligrudića, Petar Kralj je 1985. napisao: "Ima nečija šala, potekla iz naših bifedžijskih naklapanja, kako tamo gore, na nebu, u pozorišnoj sekciji, sada trljaju ruke od sreće i zadovoljstva. Dobili su pojačanje. Mogu sada da podele koji god hoćeš komad. A ovima u našoj dolji treba još vremena da bi se oči razbistrile i sagledala veličina praznine koja je iza njih ostala." A kakvo je sada pojačanje za nebo, kakvo je sada pojačanje nebo dobilo: Petra Kralja. I kakav sada komad mogu da podele
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1019924_10-12.jpg)
Specijalni tretman stranih investitora
Pogodi ko dolazi na večeru
Defile stranih menadžera u trpezarijama naših vodećih političara u ovim kriznim vremenima, naši "tajkuni" verovatno gledaju sa mučninom u stomaku. Možda se i s njima nekad večeravalo, ali nikad javno baš uoči izbora, a čini se i da je "sistemsko posluženje" koje im je servirano bilo daleko skromnije od onoga koje se sada nudi stranim ulagačima
Terorizam i kazna
Karlos štrajkuje glađu
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1019023_34-02.jpg)
Odnos prema antifašizmu u regionu
Partizani pred sudom
Nije, nažalost, Hrvatska jedina u kojoj je delu političke tzv. elite draži zločinac nego antifašista i partizan bez kojega, na kraju krajeva, ne bi ni postojala u današnjem obliku. Ima toga, nažalost, i u Srbiji (pa i Sloveniji) koja donosi ko-zna-koji već po redu zakon o rehabilitaciji
Istraživanje
Trgovina sa đavolom
Mnoga pitanja u slučaju Veselina Vese Vukotića ostaju bez odgovora, a najvažnije od svih je pitanje hoće li srpska država uskoro otkriti da se prihvatanje usluga od ljudi kao što je Vukotić često završava plaćanjem cene koja je veća od ostvarene koristi. U međuvremenu, stiče se utisak da čak i u novoj Srbiji čovek sa dobro odabranim prijateljima i neprijateljima može izvršiti ubistvo i izvući se bez kazne. U nekim slučajevima i po nekoliko puta
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1018993_Koja_06.jpg)
Intervju – Koja, Disciplina kičme
Prošlost je brža nego ikad
"Humor nas je održao, njemu hvala. Pozitivan stav, kao omot albuma Uf! – glam rock slon i njegov opominjući pogled pun optimizma"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1018992_10-05.jpg)
Intervju – Jože Mencinger, slovenački ekonomista
Evropa kao bivša Jugoslavija
"Treba biti strpljiv, pa čekati i izlaziti iz krize, što će potrajati sigurno još deset godina i više. Kriza nije nastala 2008. godine. Kriza se rađala najmanje 30 godina i radi se o velikim pomeranjima između udela rada i udela kapitala u društvenom proizvodu, i to u korist kapitala. To je stvorilo veliku razliku između potražnje i ponude. Pogotovo kada se ponuda preselila u Kinu"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1018984_05-Schwarzwald_1.jpg)
Obrazovanje odraslih u Nemačkoj
Šansa za svakoga
Danas, kada procene pokazuju da u Nemačkoj živi oko 7,5 miliona nepismenih, a nadležni kažu da je njihov broj teško utvrditi jer je reč o "nevidljivoj" kategoriji, visoke narodne škole i dalje obavljaju svoju prvobitnu funkciju opismenjavanja i pružanja osnovnog obrazovanja, ali su svoj rad osavremenile uključivanjem koncepta celoživotnog obrazovanja, prekvalifikacija i dokvalifikacija