Kako izmeriti i rangirati "lakoću ostvarivanja ciljeva", "prepoznatljivost u javnosti" ili "ličnu harizmu"
PRVA I ČETVRTA: M. Forcan i…
Redakcija dnevnog lista „Blic“ već tri godine pravi rang-listu najmoćnijih u Srbiji. Ove nedelje, listom 100 najmoćnijih žena počelo je objavljivanje ovogodišnje ankete „Blica“ o najuspešnijim i najuticajnijim ljudima u Srbiji.
Kriterijumi kojima se redakcija rukovodila praveći liste moćnih bili su: „lakoća ostvarivanja ciljeva“; „prepoznatljivost u javnosti“; „lični autoritet i ugled institucije koju predstavljaju“; „finansijski i politički uticaj“ i „lična harizma“.
Već na prvi pogled vidi se da je ove kriterijume teško utvrditi, a još teže, ako ne i nemoguće, izmeriti i rangirati. Na primer, kako izmeriti i rangirati „lakoću ostvarivanja ciljeva“, „prepoznatljivost u javnosti“ ili „ličnu harizmu“. Zbog toga je „Blicova“ lista 100 najmoćnijih žena u Srbiji nepouzdana u određivanju stvarnog mesta u hijerarhiji moći, i više je rang-lista popularnih, uglednih i moćnih žena koje su rangirane po slobodnoj redakcijskoj proceni i koje su mesto na toj listi obezbedile po nekom od pomenutih kriterijuma, a ne po količini moći koju imaju.
…i R. Đinđić
Tako se došlo do liste na kojoj je, na primer, Ružica Đinđić ove godine poboljšala plasman i našla se na četvrtom mestu. Prošle godine bila je slabije rangirana, bila je peta, iako je te godine bila prva žena nosilac izborne liste Demokratske stranke. Takođe je teško utvrditi zašto se na devetom i dvanaestom mestu nalaze teniserke Ana Ivanović, „devojka kojoj na rođendansku žurku dolaze predsednik države, najpoznatiji glumci, sportisti, operski pevači i biznismeni, trenutno je četvrta teniserka sveta“, i Jelena Janković, treća najbolja teniserka na svetu, a Snežana Samardžić-Marković, ministarka sporta i omladine, tek je na 73. mestu.
Kako god bilo, što reče Žarko Trebješanin, „sastavljanje godišnje liste najmoćnijih u Srbiji, pre svega je izuzetno atraktivna i provokativna masovna društvena igra, koja intrigira široku javnost, diže tiraž novinama, hrani sujetu moćnika koji su na listi, tera u očajanje one koji to nisu (a veruju da zaslužuju), a mnogobrojnu publiku podstiče da i sama pravi liste, ali i da mašta o svom ulasku u klub moćnih“.
I ove godine, kao i prošle, prva na „Blicovoj“ listi je Milka Forcan, potpredsednica Delte. Druga je Lepa Brena, odnosno Fahreta Živojinović; ona je prošle godine bila četvrta. Karolin Junger, šefica kancelarije Svetske banke u Beogradu, i ove godine ostala je na trećem mestu i već pune tri godine zaredom je među deset najmoćnijih žena „Blicove“ liste. Četvrta je Ružica Đinđić, a peta Nata Mesarović, sudija koja je izrekla najteže kazne organizatorima i izvršiocima ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića. Madlen Cepter, supruga biznismena Filipa Ceptera i mecena umetnika u Beogradu i Srbiji, i ove godine je na istom, šestom mestu.
Najveći proboj napravila je Verica Barać, predsednica Saveta za borbu protiv korupcije. Ona je ove godine sedma, a u prošlogodišnjoj anketi bila je na 39. mestu.
Svoj plasman znatno je poboljšala i Tanja Miščević, direktorka Kancelarije za pridruživanje EU-u i jedina žena članica Saveta za evropske integracije, koja je ove godine na osmom, a prošle je bila na 45. mestu.
Ana Ivanović ove godine je stigla do devetog, a prošle je bila na 25. mestu.
Neznatno bolje kotirana je i Maja Gojković, koja se sa prošlogodišnjeg sedamnaestog mesta ove godine našla među prvih deset moćnih dama Srbije.
Ove godine na top-tenu nema Danice Drašković, koja je prošle godine bila šesta, a ove je dvadeset šesta. Vida Petrović-Škero, predsednica Vrhovnog suda Srbije, takođe je pala sa prošlogodišnjeg sedmog na trinaesto mesto. Među prvih deset ove godine nema ni Ivane Veselinović (sada je jedanesta), Karle del Ponete, koja je sa prošlogodišnjeg devetog ove godine zauzela tek 72. mesto jer je po obrazloženju sastavljača liste u „Srbiji definitivno izgubila moć osobe koja može bitno da utiče na događaje“. Mati Makarija je ove godine na 25. mestu, a prošle je bila na desetom.
Prema oceni redakcije lista „Blic“ najmoćnija žena u Koštuničinom kabinetu je Ana Pešikan, ministarka nauke, koja se nalazi na 61. mestu, dok je na 73. Snežana Samardžić-Marković, ministarka sporta i omladine. Aleksandra Smiljanić, ministarka za telekomunikacije i informatičko društvo Srbije, nalazi se na 102. mestu, a Milica Čubrilo, ministarka za dijasporu, na 105. mestu.
Na listi su i dame iz medijskog sazvežđa. Najbolje rangirana je Jelena Drakulić, direktorka dnevnih izdanja kompanije Ringier u Srbiji. Ona je na visokom petnaestom mestu. Njena kompanija u Srbiji izdaje tri dnevna lista sa ukupnim dnevnim tiražom od preko 400.000 primeraka. Ljiljana Smajlović, glavna i odgovorna urednica „Politike“, jeste 33, a tik iza nje je kao 36. Milica Mitrović, supruga Željka Mitrovića. „Kao dugogodišnja urednica muzičkog programa TV Pinka Milica Mitrović je u prilici da kreira najvažnije tokove ovdašnje pop i folk scene.“ Olja Bećković, autorka i voditeljka televizijske emisije „Utisak nedelje“, jeste trideset osma. Dok je Ljubica Marković, direktorka i jedan od osnivača novinske agencije Beta, na 42. mestu, na 58. je Aneta Ivanović, direktorka produkcijske kuće „Adrenalin“, koja je na TV tržište plasirala emisije: „Piramida“, „Karaoke obračun“, „Draga mama“, „FK tehničari“, „Marko Živić šou“, „Katarina“… Ova kuća je nedavno lansirala i TV seriju „Vratiće se rode“. Ružica Mevorah, urednica „Blic žene“, najtiražnijeg nedeljnika u Srbiji, je 80, a tri mesta niže je Mira Adanja-Polak, novinar i konsultant spoljnopolitičkog deska televizije ITN Chanel Four News.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Politika Aleksandra Vučića i on sam našli su se u žestokoj manjini uprkos danonoćnim propagandnim aktivnostima. Sam je sebe uvukao u riotintovsku klopku, zavadio se sa rođenim biračkim telom, pa čak ni neki njegovi stranački dužnosnici nikako nisu srećni zbog rudnika litijuma. Govore to novinarima off the record. Čak je uspeo da praktično okrene protiv sebe i šumskog čoveka Emira Kusturicu, a za to se baš valjalo potruditi
Najveći protest protiv kopanja litijuma, prema oceni Arhiva javnih skupova, održan je u Kniću, gde se okupilo oko 300 građana, što bi bilo kao 191000 u Beogradu. Ipak, najveće iznenađenje bio je skup u Rači, mestu u kome su na decembarskim izborima učestvovale samo dve liste – Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije – i u kome opozicije nema ni u tragovima. Tamo se protiv litijuma okupilo oko 400 ljudi
U ponedeljak se obeležavao Svetski dan mladih. U tom trenutku, Ivan Bijelić, Nikola Ristić i Jevđenije Dimitrijević su u zatvoru “Padinska skela”; nekoliko dana ranije, premijer Vučević je napao studentkinju Milu Pajić, koja je govorila na protestu u Novom Sadu, iznevši niz uvreda na njen račun
Izveštaj o radu Inspektorata za rad za 2023. godinu pokazao je da su inspektori rada prilikom izvršenih inspekcijskih nadzora zaticali na radu “na crno” strane državljane. U kakvim uslovima rade i koliko često inspekcija rada proverava status stranih radnika
Da li uobičajeni izazovi roditeljstva mogu da se sažmu u onih pet minuta u kolima kada, posle posla, skupljate snagu pre nego zakoračite ka vrtiću da pokupite svoje dete? Ili u onom brzom ispijanju kafe, kada se pravi plan kako sve da se stigne, a da se dovoljno posvetite deci? Ili u neprestanom strahu da li ih dobro odgajate? A tu je još jedan krupan izazov – čitav paket koji donosi novo doba, oličen u digitalnim uređajima i eri ekrana, društvenim mrežama i igricama
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!