U borbi oko izbora ništa se ne prepušta slučaju. Ipak, lakše je onome kome je predlagač vladajuća stranka
Kandidat poslaničke grupe „Za evropsku Srbiju“, odnosno Demokratske stranke, Nevena Petrušić, jedina je „prošla“ raspravu Odbora za ustavna pitanja i predložena je parlamentu za izbor poverenika za zaštitu ravnopravnosti. Da podsetimo, prema Zakonu o zabrani diskriminacije, poverenika je trebalo izabrati do 1. marta, međutim Odbor za ustavna pitanja doneo je odluku da se prvi izbor poništi zbog neodgovarajućih kandidata. Od njih troje, jedino je kandidat Liberalno-demokratske partije Goran Miletić, koga je podržalo 211 nevladinih organizacija, ispunjavao sve zakonom propisane uslove. Međutim, zbog insistiranja na nekakvim novim uslovima nije izabran, što je uglavnom protumačeno kao otpor nevladinim organizacijama i kao politička odluka.
PO MERI VLADAJUĆE KOALICIJE: Nevena Petrušić
Pred Odborom za ustavna pitanja sada su bila dva kandidata: Goran Miletić, koga je LDP ponovo predložio i o kome se ovog puta nije raspravljalo, i Nevena Petrušić, dekan Pravnog fakulteta u Nišu, koju je predložila Demokratska stranka. Snažnu podršku nevladinog sektora imala su oba kandidata. Demokrate su tako zatvorile usta svima koji su larmali da vlast ima nešto protiv civilnog sektora. Jednostavno, pošlo im je za rukom da taj sektor podele. U odnosu na prethodne izbore, kada je ogroman broj nevladinih organizacija stao samo iza Gorana Miletića, sada se taj broj prepolovio, pa su jedni stali na stranu jednog kandidata, a drugi na stranu drugog. Uz Miletića je ostala grupa vodećih nevladinih organizacija s Koalicijom protiv diskriminacije na čelu, a iza Nevene Petrušić stale su mnoge ženske organizacije i poveći deo civilnog sektora iz unutrašnjosti. U pismima podrške za Nevenu Petrušić naglašavana je kako njena profesionalna kompetentnost s obzirom na naučni i istraživački rad, tako i njene dugogodišnje aktivnosti u civilnom sektoru na polju zaštite žena i ljudskih prava uopšte, zbog čega joj je i OEBS odao priznanje. Između ostalog, navodi se da je Nevena Petrušić 1993. osnovala i volontirala u SOS telefonu za žene i decu žrtve nasilja u Nišu, da je 1997. osnovala Ženski istraživački centar u Nišu, da je član Izvršnog odbora Viktimološkog društva Srbije, a njen angažman u civilnom sektoru istican je kroz mnoge projekte i predavanja, najviše u oblasti rodne ravnopravnosti i zaštite ljudskih prava. Tokom rasprave na skupštinskom odboru, na pitanje Čedomira Jovanovića o njenom dosadašnjem angažovanju na zaštiti prava nacionalnih manjina i osetljivih grupa među kojima je i LGBT, prof. Petrušić je rekla da se bavila ljudskim pravima uopšte i da su posledice diskriminacije iste bez obzira na oblik diskriminacije. S druge strane, deo nevladinog sektora, Koalicija protiv diskriminacije i Inicijativa mladih za ljudska prava, smatra da Nevena Petrušić ipak ne zadovoljava sve postavljene kriterijume, aludirajući pri tom na zahtevane „moralne kvalitete“.
Kao prvo, povod za takvu ocenu nalazi se u Izveštaju inspekcijskog nadzora Ministarstva prosvete iz aprila 2009, a u kome se kaže da je na Pravnom fakultetu u Nišu izvršen nezakonit upis studenata na diplomske master-studije iz oblasti evropskih integracija u školskoj 2008/2009. godini. Poenta cele priče jeste to što za osnivanje ovih studija fakultet nije imao ničiju dozvolu, već ih je oformio samovoljno. Izveštaj se sastoji od 10 tačaka u kojima se navodi jedna po jedna nepravilnost tog upisa, kao na primer školarina od 100.000 dinara utvrđena na nezakonit način, zatim nepostojanje kriterijuma za upis studenata, lažne informacije u pogledu značaja diplome ili stranih predavača, i druge stvari zbog kojih je na kraju naloženo vraćanje novca grupi studenata i podnošenje prekršajne prijave protiv Pravnog fakulteta u Nišu. Dvojica redovnih profesora tog fakulteta mnogo puta su na uvid tražili određene informacije u vezi s osnivanjem spornih studija (reč je o formiranju, nadležnostima i radu Kolegijuma master studija iz oblasti evropskih integracija na tom fakultetu), međutim dekan Nevena Petrušić nije im to dozvoljavala i time, tvrdi se u Koaliciji protiv diskriminacije, „grubo povredila ustavom zajamčeno pravo na slobodan pristup informacijama o svom radu“. Profesori su se nakon toga obratili povereniku za informacije od javnog značaja, koji je naložio Pravnom fakultetu u Nišu da je shodno zakonima dužan da profesorima dostavi tražene informacije, ali pošto ni to nije urodilo plodom, ceo slučaj je upućen na Vladu Srbije kako bi na kraju tražene informacije ipak bile dostavljene.
Drugo, na Pravnom fakultetu u Nišu redovno se održavaju tribine desničarskih organizacija, što pojedini profesori tog fakulteta smatraju nedopustivim. Međutim, kako jedan od profesora kaže za „Vreme“, poseban problem bio je što je donedavno, dok pojedini profesori ozbiljno nisu podigli glas, postojala praksa da se u vreme tih tribina nastava na fakultetu prekida, sa čim je dekan, kako se tvrdi, sigurno bio upoznat. Odgovarajući na optužbe povodom održavanja desničarskih tribina, Nevena Petrušić smatra da je rad svih studentskih organizacija legitiman i slobodan. Takođe, ocenjuje da je povod za optužbe njena diskreditacija dok traje izbor poverenika za ravnopravnost i da je politizacija izbora poverenika rezultat ranijeg neuspelog izbora.
Istina je da se u borbi oko izbora poverenika za ravnopravnost nijedan detalj ne prepušta slučaju, to bar mogu da posvedoče svi. Međutim, ako se u izboru već jednom pojavila „nameštaljka“, ili nepostojeći kriterijum, ako je već jednom tražena navodna besprekornost kao što je to bilo u slučaju Gorana Miletića, onda je potpuno opravdano istu besprekornost tražiti i od drugih kandidata. Bez obzira na to koja ih poslanička grupa predlaže.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
Napeta situacija na severu Kosova. Srpske institucije pod blokadom prištinske policije, dok međunarodna zajednica izražava zabrinutost i traži hitnu reakciju. Radnici opštine Kosovska Mitrovica pokušali da uđu u zgradu ove institucije na svoja radna mesta - policija im nije dozvolila. Okupljeni Srbi se posle toga razišli
Makron i Vučić na Forumu o mladima i veštačkoj inteligenciji u Novom Sadu. Nakon toga, predviđeno je da francuski i srpski predsednici otkriju ploču na modernizovanom aerodromu „Nikola Tesla"
Uopšte ne bih trošila vreme na diskusiju o potencijalno narušenom ugledu pojedinaca, to je u ovom trenutku nebitno, a i odvuklo bi pažnju od suštine, a to je da, nažalost, živimo u sistemu kome ne možemo da verujemo da radi u najboljem interesu većine građana. Takođe moram da naglasim da konačne odluke o eventualnoj realizaciji projekta “Jadar” uopšte neće ni doneti stručnjaci – iako u poslednje vreme vlast insistira na toj tezi – već političari i sama kompanija
Nakon hapšenja aktivista u Srbiji, na meti se našao nevladin sektor, odnosno organizacije civilnog društva. Opet, po ko zna koji put, pretresaju se izvori finansiranja i iznosi donacija. Na sve strane lete optužbe o nekakvom tobožnjem bogaćenju pojedinaca iz udruženja građana iako je činjenica da se od aktivizma još niko obogatio nije, za razliku od onih koji ove optužbe iznose
Misterije o vojnim kamionima, te kontroverze i izmene iskaza okrivljenog o oružju obeležile su početak suđenje Urošu Blažiću, optuženom da je 4. maja prošle godine ubio devet, a ranio 12 osoba. Zbog ovog masakra sudi se i Blažićevom ocu Radašinu, koji je inače vojno lice. On je optužen da je nelegalno nabavio veću količinu oružja, a njegov DNK pronađen je na oružju koje je Uroš Blažić koristio u masakru
Dok vlast laže da će minimalac od iduće godine stići minimalnu potrošačku korpu, valja primetiti – minimalac je jadan, korpa još jadnija, cene previsoke uprkos „akcijama“, a ovakve mere neodržive
Kako su trojica obesnih klinaca ubila beskućnika na Novom Beogradu, a policiji to najpre nije bilo vredno ni uviđaja. Kako je, dakle, lako i daleko od očiju sistema otišao jedan čovek
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!