Srpski evropski račun
Brisel i priključenija
Šta predviđa Nacionalna strategija Srbije za pristupanje Evropskoj uniji
Šta predviđa Nacionalna strategija Srbije za pristupanje Evropskoj uniji
Šta će zaključiti Kai Eide, specijalni predstavnik generalnog sekretara UN-a za procenu ispunjenosti standarda za Kosovo, norveški diplomata poodavno uključen u balkanske poslove, u Hrvatskoj (1993–1995) i u Bosni i Hercegovini (1997–1998)
Beograd pažljivo osluškuje šta je u susretu Buša i Evropljana moglo biti rečeno o Balkanu, Srbiji i Kosovu
Ustavni posao u krizi, pozitivna (evropska) studija izvodljivosti u izgledu, ali sve je to u Srbiji državna tajna, kao što je nekad, po Borislavu Pekiću, bilo ono što "Politika" objavi na naslovnoj strani
Signale iz međunarodnog okruženja različite grupe različito tumače, jedni kažu da zemlja ode u propast i izolaciju, drugi kažu da je ipak otvorena evropska perspektiva, treći kažu da je možda otvorena perspektiva, ali da je ugrožena država
Evropska unija sledeće godine odlučuje o svom budžetu od 2007. do 2013. godine. BiH i SCG neće dobiti nikakvu pomoć. Srbija ne treba da sedi i čeka Brisel
Srbija je početkom devedesetih godina prošlog veka imala "spor" sa Slovenijom oko teritorija. Skoro deceniju i po kasnije Srbija ponovo ima spor sa Slovenijom, ali ovog puta oko – tržišta
"Povlačenje" Amerike i "povratak" Evrope na Balkan. Još nema odgovora
"Evropski forum" 8–9; dodatak nedeljnika "Vreme", br. 664
Politički problem je u tome što sve države EU-a, naročito glavni donatori, poput Nemačke, Britanije i Holandije, ne dele gledište da je širenje strukturne pomoći EU-a delotvorno. Zbog toga države Zapadnog Balkana moraju jakim argumentima da ubede partnere u Briselu da ovakva politika ima šanse za uspeh
Trku trči svako za sebe: Hrvatska, čiji se zahtev za priznavanje statusa kandidata već razmatra, Albanija i Makedonija, koje već učestvuju u procesu stabilizacije i asocijacije, Bosna i Hercegovina i Srbija i Crna Gora
Priznajući eksplicitno američku vojnu nadmoć i usvajajući dogmu o preventivnom ratu, Nacrt prepoznaje i iste "nove pretnje" svetskom bezbednosnom poretku: međunarodni terorizam, oružje za masovno uništavanje, kao i države i društva u raspadu u kojima caruje organizovani kriminal, a narod ima pristup malom oružju. Okosnica bezbednosne politike Unije tako je obezbeđivanje tampon zone "stabilnih država" s kojima može da sarađuje na njenim spoljnim granicama, istočnim i "prema Mediteranu", uključujući i tzv. Zapadni Balkan