Srpski evropski račun
Brisel i priključenija
Šta predviđa Nacionalna strategija Srbije za pristupanje Evropskoj uniji
Šta predviđa Nacionalna strategija Srbije za pristupanje Evropskoj uniji
U zemlji u kojoj preko 80 odsto mladih nikada nije kročilo van granica zemlje, putovanje u Evropu predstavlja pravu privilegiju. Vizni režim koji su zemlje EU-a uvele kao meru sankcija našoj zemlji u vreme vladavine Slobodana Miloševića i dalje je na snazi iako je prošlo pet godina od demokratskih promena, što građani doživljavaju kao veliku nepravdu. Ovo pitanje obavijeno je političkom maglom, a naši političari često se hvale da u ime građana lobiraju u Briselu da se naša zemlja stavi na pozitivnu listu zemalja potpisnica Šengenskog sporazuma. Ređe nam, međutim, saopštavaju hladne odgovore iz Brisela gde se od nas očekuje da najpre demilitarizujemo granice, uspostavimo integrisano upravljanje granicama, pojačamo kontrolu nad ilegalnom emigracijom, regulišemo problem azilanata u skladu sa evropskim standardima, uvedemo pasoše koje je teško falsifikovati... Treću tribinu od planiranih pet, koje nedeljnik "Vreme" organizuje u saradnji sa Fondacijom "Fridrih Ebert", posvetili smo uslovima koje naša zemlja treba da ispuni da bi naši građani, kao nekada, bez vize putovali u Evropu. Na tribini su učestvovali Vlado Ljubojević iz Ministarstva spoljnih poslova, Bernhard Hauer, generalni konzul Ambasade SR Nemačke u Beogradu, i dr Jovan Teokarević, direktor Beogradskog centra za evropske integracije. Tribinu je vodila Duška Anastasijević, novinarka nedeljnika "Vreme"
Kina i SAD već su pripremile projekat za odbranu od preskupih barela, u kome dominira izgradnja nuklearki. Evropska unija takođe ima spremljen odbrambeni plan, u kome se oslanja na alternativne izvore, ali i na atome. Ministarstvo energetike ignoriše naftnu krizu, u najmanju ruku kao da je Srbija članica OPEC-a, iako ćemo samo za ovu godinu potrošiti preko 620 miliona dolara više za uvoz nafte
Baš kao što je za tango potrebno dvoje, i ceo ples Brisela sa Ankarom otvorio je niz gorućih pitanja o identitetu, misiji i viziji čitavog evropskog projekta. Kao što je Brisel primorao Tursku da se duboko zagleda u sebe, tako je Turska primorala EU na sličan proces introspekcije. Gde su joj granice, kuda je pošla, kakvu ulogu želi da igra u svetu? Ceremonija 3. oktobra zapravo je zgodan povod da se krene u potragu za odgovorima
Ako dođe do mutacije virusa ptičjeg gripa posledice mogu biti katastrofalne a razmere epidemije nezapamćene u novijoj istoriji. Stručnjaci predviđaju da bi ova pandemija mogla usmrtiti između 20 i 50 miliona ljudi
Zakon o naftnoj industriji i penzioni zakon kao test vladajuće većine. Teškoće Vlade da ispuni preuzete obaveze iz dogovora sa MMF-om. Da li teški izazovi pomažu opstanak Koštuničine vlade
Mandat za pregovore sa SCG, Nacionalna strategija za Brisel, crnogorski referendum, žuč u medu, francuski referendum i "vizantinske ponude"
Pet dana posle terorističkog napada u Londonu poznato je da se bar 4000 ljudi vode kao nestali, a potvrđeno je da ima 52 poginula i 700 ranjenih. Istraga i identifikacija žrtava još traju, baš kao i spekulacije o uzrocima, posledicama i detaljima ove tragedije
U podelama i svađama oko novca, proširenje će bar neko vreme biti tabu
Godišnjica je obeležena u duhu prvomajskih uranaka – širom države podignuti su "mlajevi" (posečen bor, okićen i postavljen na vidno mesto, najčešće na važnim raskrsnicama)
"Trgovinska kuća Seme Beograd, koja je u vlasništvu gospodina koji se naročito isticao u mlaćenju salatom, uvezla je seme plavog patlidžana u rinfuzi ko zna koje kategorije, da bi ga ovde prepakovala i prodala. Međutim, naša inspekcija je otkrila da je seme bilo zaraženo bakterijom ksentomonaks vesikatorija i uvoz je zabranjen"