Beogradska internacionalna nedelja arhitekture BINA počinje u četvrtak izložbom o Vili Prendić koja je imala sreću da ne bude srušena već – obnovljena. O ovom je snimljen i dokumentarni film, kao dokaz da je čuvanje baštine moguće
Program ovogodišnjeg izdanja Beogradske internacionalne nedelje arhitekture BINA je izuzetno aktuelan, važan i od opšteg interesa zato što se odnosi na primere i dobre i loše prakse u današnjoj arhitektonskoj praksi. Konkretno, na izložbama, predavanjima, radionicama… govoriće se i o Sava centru, BIGZ-u, Vili Prendić, ali i u Generalštabu i Beogradskom sajmu.
BINA, čija je centralna tema „Odjeci modernizma“, počinje sutra izložbom „Vila Prendić – novi pogled, novo trajanje“, u Likovnoj galeriji Kulturnog centra Beograda,
Kustoskinja i autorka izložbe „Vila Prendić“, Aleksandra Šević iz Zavoda za zaštitu kulture spomenika grada, kazala je da je rekonstrukcija ove vile izgrađene po projektu Milana Zlokovića, primer dobre prakse na koji u budućnosti treba da se ugledaju ljudi koji imaju nekretninu-spomenik kulture ili se odlučuju da kupe jedan takav spomenik.
Foto: BINAVila_Prendic_pre_pocetka_radova
„Ovo je primer dobre prakse, na koji bi trebalo da se i u budućnosti ugledaju ljudi koji se suočavaju sa tim da imaju nekretninu – spomenik kulture ili se odlučuju da ih kupe. Sačuvali smo sve izvorne vrednosti Vile Prendić zbog kojih je ona i utvrđena za spomenik kulture. Mislim da je rezultat vratio veru da se takve vrste obnove mogu desiti u današnje vreme, da nije neophodno da se sve prepravi, oblikuje drugačije i prilagodi nekom sadašnjem trenutku i modelu života “, kazala je Aleksandra Šević.
Deo ove izložbe je i dokumentarni film u produkciji Do.co.mo.mo. o radu obnovi Vile Prendić. Film je edukativnog karaktera govori o tome da je moguće izvršiti rekonstrukciju na način koji ide u prilog samom objektu kao spomeniku i korisnicima koji ulaze u tu kuću 100 godina kasnije, objasnila je Danica Jovović Prodanović, jedna od osnivača BINA-e.
Izuzetno interesovanje je za gostovanje Vesel de Jonga sa univerziteta TU Delft koji će održati predavanje, i učestvovaće na seminaru „Obnavljanje arhitekture XX veka“, na kome će se govoriti i o ugroženosti baštine – Generalštabu, Beogradskom sajmu i Hotelu Jugoslavija.
BINA šetnje, program po kome je BINA prepoznatljiva, posvećene su rekonstrukciji objekata nastalih u 20. veku, delima arhitekata Milana Zlokovića, Stojana Maksimovića, Milorada Pantovića, Vladete Maksimovića… Danica Jovović Prodanović je najavila da će se tokom šetnji posetiti i neke od novoizgrađenih objekata naših savremenika.
Organiztori BINA-e su Društvo arhitekata Beograda i Kulturni centar Beograda, a trajaće do 29. juna.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!
“Osećali smo da nečemu dolazi kraj. Naravno, niko od nas nije znao šta nas čeka, naročito ne da će se sve tako krvavo raspasti, ali da će sve biti drugačije – to se osetilo u vazduhu. I Titova smrt se desila upravo na početku te dekade. Mislim da je među nama postojao iracionalni osećaj ‘sad ili nikad’”
“Hoćemo da napravimo veliki nezavisni teatar, da radimo ono što mi hoćemo, što druge kolege hoće... A o tome kakva je situacija na nezavisnoj sceni najbolje govori to što nam je Ministarstvo za kulturu za ovaj projekat dalo dve hiljade evra bruto, to je hiljadu i osamsto neto”
"Najveća pretnja srpskom jeziku nisu nekakve mračne strane sile poput latinice, anglicizama ili interneta, nego tvrdokorna domaća nepismenost i nekultura", rekao je pre koju godinu Ranko Bugarski u razgovoru za „Vreme“
„Ljudi su toliko puni straha da pravo na svoje mišljenje odbijaju u startu. Oni hoće da svoju krivicu podele sa drugima, da ne preuzimaju odgovornost, u jednoj neodređenosti hoće ljudi da žive“
Slika malobrojnih i umornih ekoloških aktivista jutro posle u Pionirskom parku, je slika svih dosadašnjih protesta protiv autokratske vlasti Aleksandra Vučića i njenih nauma. Nije, međutim, rudarenje ili nerudaranje litijuma srž problema u Srbiji
Šta to Olimpijske igre već 2800 godina pokreću u ljudima? Zašto jedan Lebron Džejms posle svega hoće i olimpijsko odličje? A Novak Đoković, koji je osvojio sve što se osvojiti može, plače kao dete zbog toga što je osvojio zlato na Olimpijadi. Zašto, čoveče?
Arhiva nedeljnika Vreme obuhvata sva naša digitalna izdanja, još od samog početka našeg rada. Svi brojevi se mogu preuzeti u PDF format, kupovinom digitalnog izdanja, ili možete pročitati sve dostupne tekstove iz odabranog izdanja.
Šta se zbiva u zemlji i svetu, šta ima u novinama i kako provesti vreme?
Svake srede u podne Međuvreme stiže elektronskom poštom. To je sasvim solidan njuzleter i zato se prijavite!