![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/959103_08-17.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/959103_08-17.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/956319_20-20.jpg)
Evropska zakonodavna praksa
Srbija i huligani
Nikakve zakonske kozmetike neće promeniti ništa ako nam sudovi budu radili ovako kako rade, ako tužioci – kako izgleda u poslednjem primeru – nisu primetili da se Zakon o sprečavanju nasilja na sportskim priredbama ne odnosi samo na sportske priredbe, već i na ostale javne događaje obeležene nasiljem
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/956311_ml-txt.jpg)
Dnevnici Ratka Mladića (1)
Putovanje na kraj pameti
Haški tribunal nedavno je obelodanio sve dosad pronađene beležnice odbeglog generala Ratka Mladića. U dvadeset svezaka, na blizu pet hiljada stranica, sadržana je detaljna istorija Mladićevog ratovanja, od kninskog garnizona do Srebrenice i Dejtonskog sporazuma. "Vreme" od ovog broja objavljuje najzanimljivije izvode
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/955053_Dino_Mustafic_028.jpg)
Intervju – Dino Mustafić, reditelj
Podseti me šta to beše Jugoslavija
"Predstavu počinjemo tako što glumci izgovaraju svoje matične brojeve, a završavamo tako što ih ponove, ali uz njih dodaju i svoje ime i prezime. Između te dve tačke svako priča o sebi spram onoga što se nekada zvalo Jugoslavija, priča o tome šta nam se događa ‘kada sve potone kao Atlantida’, kada potone ono što smo voleli i u šta smo verovali, kada potone sistem po kome smo vaspitavani i po kome smo živeli"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/952574_04-04.jpg)
Deloitte lista – Adria Top 100
Krah industrijske proizvodnje u regionu
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/950376_70-04.jpg)
Parada ponosa
Zakon između mišića i mozga
Zemlje jugoistočne Evrope, baš kao i one koje pripadaju evropskom zapadu, svoje probleme s homofobijom i srednjovekovnim poimanjem seksa i života razrešile su pre više decenija ili (u najgorem slučaju) pre nekoliko godina. Srbija, po svemu sudeći, ne spada u tu grupu. Odavno označena kao mesto "mimo sveta", naša država jedna je od retkih u kojima Parada ponosa još nije održana
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/949308_22-05.jpg)
Stanarska prava u ex-YU
Diskriminacija kao zajednički imenitelj
Tretiranje osoba na osnovu njihove nacionalne pripadnosti Međunarodni sud, zbog načela zabrane diskriminacije, ne može opravdati u suvremenom demokratskom društvu i zbog toga su – u slučaju stanarskih prava – i BiH i Hrvatska u velikom problemu
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/949263_borisiKetrin.jpg)
Beograd–Brisel–Njujork
Srbija na dokovima Njujorka
Predsednik Srbije Boris Tadić i visoka predstavnica EU za spoljnu politiku Ketrin Ešton dogovorili su se u utorak uveče da Beograd i Brisel nastave dijalog o usaglašavanju stavova o Rezoluciji o Kosovu, saopšteno je Tanjugu iz Kabineta predsednika Srbije. Detalji razgovora koji je trajao dva sata iza zatvorenih vrata nisu saopšteni javnosti do zaključenja ovog broja "Vremena". To možda znači da će usaglašavanje biti nastavljeno i u toku rasprave u Generalnoj skupštini u Njujorku
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/947133_08-05.jpg)
Srpsko-nemački odnosi
Snaga sedmog dela Mercedesa
Nemačka je za Srbiju najvažniji trgovinski partner u EU; Srbija za Nemačku nije važna kao Poljska, ili Rusija i Ukrajina, ali je na terenu ona za Srbiju višestruko zainteresovanija od Anglosaksonaca. Najteži spor je oko Kosova, ali glavni problem je to što Srbija nema šta da vozi do Ulma na Dunavu
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/931946_58-10.jpg)
Evropska unija
Sumrak evrozone
EU se, kako kaže predsednik Evropske centralne banke Žan-Klod Triše, "najteže situacije od Drugog, a možda i od Prvog svetskog rata"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/930777_bihV.jpg)
Bosna i Hercegovina
Hronologija p(r)opisnih komplikacija
U periodu kraćem od godinu dana, od završetka Berlinskog kongresa do 3. juna 1879. godine, austrougarska vlast je uspela da popiše stanovništvo u BiH. Ovaj posao od Dejtonskog sporazuma do danas nije sprovela niti jedna vlast u BiH, pa se mnogi elementi iz socioekonomske sfere još uvek baziraju na popisu iz 1991. godine. Imajući u vidu da se i domaći stručnjaci i političari i strani faktori u Bosni i Hercegovini slažu da je popis stanovništva neophodan, postavlja se logično pitanje – šta je zapravo sporno
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/929655_37-12.jpg)