![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/974710_Jergovic_Miljenko_03.jpg)
Polemike i(li) denuncijacije
Nimalo naivno klepetanje
Kako je Miljenko Jergović postao "četnik", i to baš zahvaljujući "Vremenu", i kako je zla "beogradska čaršija" postala mesto u kojem se ne može uspeti bez hvaljenja Draže Mihailovića
Kako je Miljenko Jergović postao "četnik", i to baš zahvaljujući "Vremenu", i kako je zla "beogradska čaršija" postala mesto u kojem se ne može uspeti bez hvaljenja Draže Mihailovića
Pokorno priznajem, nisam bio u pravu, jer da jesam, čuli bi se i drugi slični glasovi u javnosti, a ne bi usledilo gromoglasno ćutanje, zar ne, zaglušeno tek medijskim fanfarama i šampanjskim čepovima sa svečane dodele NIN-ove nagrade? Da sam kojim slučajem bio u pravu, ne bi valjda posle svega zagrmeli ni pravednički glasovi nekih članova žirija, jer bi to onda zapravo bilo besramno i nečuveno, je li tako, g. Spaić-Pavkoviću?
Dva osnovna principa tematizacije jugoslovenskog kulturnog života mogu se podeliti na tobož superiorni podsmešljivi ton ili nostalgična i ideologizovana evociranja. Film Cinema Komunisto Mile Turajlić izbegava ova dva pristupa, iako je očigledna jasna simpatija prema epohi, utoliko bitnija što dolazi od nekoga iz generacije koja nije direktno participirala u tom vremenu
"Građanski Beograd, onaj sada tihi, što ga nema po prijemima i fotosima sa banketa posle modnih revija i ne znam kakvih već skorojevićkih korzoa za prikazivanje, onaj Beograd što čita knjige, koji uživa u dobrim prevodima, kog je stid da bude deo opšteg socijalnog neukusa, onaj razočarani Beograd, čestiti, koji zna šta je data reč, koji ima memoriju a ipak prašta, koji je nekada stajao u redovima ispred Kinoteke zbog Viskontija i Bergmana i Tarkovskog, koji je voleo i pamti Nedu Spasojević na primer, koji nema novaca sada, ali je duhom zamašan, taj Beograd zna koliko bole Glembajevi – na više razina"
Dok je Krleža okružen javnim prezirom tonuo u zaborav, povampirili su se junaci iz njegovih dela i ustali jedan po jedan iz svojih književnih grobova, aktuelni, živi i prepoznatljivi kao u doba kada su nastajali. Kada se bog Mars preselio u Irak i Avganistan, a zvanice se razišle sa krvavog Banketa u bivšoj Jugoslaviji, Gospoda Glembajevi su uputili čvrst pogled u ogledalo, popravili kravatu, pogledali na roleks i izašli na prijeme, u počasne lože fudbalskih stadiona, na modne revije i proslave vlastitih jubileja u strogo kontrolisanim klubovima
Kad ovaj broj "Vremena" bude u čitaočevim rukama, Miroslav Mišković, nesporno najbogatiji srpski privrednik, priređivaće gala ručak u beogradskom Interkontinentalu, a povodom jubileja, dvadeset godina Delte. Biće zanimljivo ko će doći na proslavu, a možda još zanimljivije saznati koga domaćin nije zvao na slavlje
U blizini spomenika palim borcima, u šumi na rubu grada, kroz sneg utabana staza vodi do jele ispod koje proviruje najlon i dve ruke. U improvizovanom skloništu vidi se metalna zdela, sneg oko drveća prošaran je tragovima urina i izmeta
"Očistimo Srbiju, počnimo od Dulića!", postao je slogan koji se poslednjih dana provlačio po internetu. Ovakve i još gnevnije komentare građana izazvala je informacija koja je eksplodirala tokom vikenda o "sajtu od 25.000 evra", www.OcistimoSrbiju.rs
U danima najvećih uspeha srpskog tenisa borba oko prevlasti nad upravljačkom palicom preti da poništi sportske rezultate. U toj utakmici se posebno ističe otac Novaka Đokovića, Srđan