![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1215511_svetburn.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1215511_svetburn.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1204697_20889346_a.jpg)
Odlomak iz knjige Samo bogovi mogu obećati (Geopoetika, 2014)
I dečak može obećati
Dvadeseto svetsko prvenstvo u fudbalu počinje u Brazilu u četvrtak, 12. juna. Savršena lektira za njegovo praćenje jeste knjiga Bože Koprivice Samo bogovi mogu obećati, objavljena nedavno u izdanju "Geopoetike". "Vreme" je o prvom izdanju ove "megažanr knjige", koja je istovremeno i esej i autobiografija i intimni vodič kroz istoriju svetskih fudbalskih prvenstava, a koje je objavljeno 2010. u izdanju zagrebačkog "Ljevka", već pisalo ("Sve jeste ako voliš", "Vreme" broj 1025). Novo izdanje Koprivičine knjige je prošireno i dopunjeno poglavljem iz koga, preporučujući je čitaocima, donosimo odlomak
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1171030_Gregori-Pek-kao-Embrouz-Birs-u-filmu-Old-Gringo-1909.jpg)
Stogodišnjica nestanka Embrouza Birsa
Biti gringo u Meksiku
Uprkos stogodišnjoj potrazi, Birsov nestanak danas nije ništa jasniji nego na početku. Po jednom izveštaju, Birs je streljan na lokalnom groblju u mestu Sijera Mohada, po mišljenju drugih, Birs je nastradao zato što je sa sobom nosio pristojnu količinu novca... Ili su ga smatrali za špijuna... Ili uopšte nije skončao u Meksiku 1914, već je poživeo bar još dvadesetak godina, lutajući Južnom Amerikom, Afrikom i Evropom, sve do Dubrovnika
Izjava nedelje
»Šta bi bilo ako ja umrem, šta će biti sa penzionerima?«
Jovan Krkobabić, potpredsednik Vlade i predsednik PUPS-a, žestoko se protivi zamrzavanju penzija (B92)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1117257_beachvichykexile.jpg)
Izložba – »Meksički kofer«
Slike iz najizgubljenijeg rata
Izgubljeni kofer sa više od 4500 fotografskih negativa na kojima su zabeleženi prizori iz Španskog građanskog rata, na čudesan način izronio je nakon sedamdeset godina. Fotografije Roberta Kapa, Gerde Taro i Čima potresno su svedočanstvo o ratu koji je bio preludij užasima koji su nakon njega usledili. Izložba ovih fotografija nedavno je otvorena u Parizu
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1103781_56-21.jpg)
Južna Amerika – Socijalizam za XXI vek
Borba za drugu nezavisnost
Odakle ideološki potiče Ugo Čaves. Kako je iz gerilskih pokreta izrasla izborna levica. Zašto se u Vašingtonu mršte zbog uspeha i sve većeg uticaja demokratskog socijalizma. Skretanje ulevo Katoličke crkve. Kako su SAD podsticale pučeve i podržavale diktature i kako gube bitku sa levičarima u Južnoj Americi
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1092032_60-49.jpg)
Oporezivanje bogatih
Imaju li milioneri domovinu
Zemlje zahvaćene krizom pune budžet povećanjem poreza. Slučaj Depardje u Francuskoj i Bafetov zakon u Sjedinjenim Američkim Državama i da li će bogati ipak da plate cenu krize kazino kapitalizma
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1090557_042-11.jpg)
Feliks Baumgartner, svemirski skakač
Dan kad planeta nije disala
Četiri minuta i 19 sekundi po iskakanju iz kapsule, otvorio je prvi od četiri padobrana, što je značilo da je svaka opasnost prošla i da je misija uspešno okončana. U 20.16 časova Feliks Baumgartner dočekao se na noge. U tom trenutku čitava planeta odahnula je sa olakšanjem, a Baumgartner je ušao u istoriju
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1081795_68-01.jpg)
Suđenja naučnicima
Slučaj sedmorice iz Akvile
U istoriji seizmologije veliki zemljotres je uspešno i na vreme predviđen – samo jednom, u kineskoj oblasti Hajčeng 1975. godine
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1079406_66a-09.jpg)
Izložba »Razotkrivanje tela«
Jezivo i veličanstveno
Teško je utvrditi šta je fascinantnije – činjenica da su eksponati ljudska bića koja su nekada disala, rasla, jela, trčala, vodila ljubav, starila, način na koji su predstavljeni ili metoda kojom su tako savršeno obrađeni
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1078154_62.jpg)
Kultura sećanja – Pedeset godina od Kubanske raketne krize
Trinaest dana koji su promenili svet
Svet u jesen 1962. godine nemoćno gleda hladnoratovsku nuklearnu partiju pokera u kojoj čip iznosi jedan megaton trinitrotoluola. Sovjetska vlada tajno gradi baze na Kubi i postavlja rakete s nuklearnim bojevim glavama u čijem bi dometu bili Vašington i polovina baza američkih strategijskih bombardera. Američki predsednik Džon F. Kenedi odbija pritisak vojske da odmah bombarduje Kubu i naređuje njenu pomorsku blokadu. Američki bombarderi su u vazduhu. Ruski brodovi se približavaju liniji blokade o kojoj ih nisu obavestili... Prošlo je tačno pola veka od trinaestodnevne Kubanske raketne krize oktobra 1962, kada je zamalo izbegnut atomski Armagedon, poslednja bitka pre kraja sveta
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1070894_60-04.jpg)
SAD – Predsednički izbori
Humanizacija Mita Romnija
Izbor između Baraka Obame i Mita Romnija je izbor između dve verzije američkog sna. Je li bolje ovaploćenje tog sna sin razvedenih roditelja sa najboljim ocenama na Harvardu, ili naslednik milionera koji svoje bogatstvo od američkih poreskih vlasti delom krije i na Kajmanskim ostrvima? Pritom, Romni deluje izveštačeno kada se pretvara da je "običan čovek", a platforma koju su usvojili republikanci predstavlja radikalan zaokret udesno. Mnogi kažu da je pravi ulog na ovim izborima koja će vrsta kapitalizma da pobedi