Zona sumraka
Odlazak stare frajle
U Francuskoj je giljotina jedno vreme kloparala kao vodenica, kod nas se ili čuo junački plotun, ili je ispotiha radio štrik
U Francuskoj je giljotina jedno vreme kloparala kao vodenica, kod nas se ili čuo junački plotun, ili je ispotiha radio štrik
Dragoljub Mićunović, predsednik Veća građana savezne skupštine, ističući da nije u redu što je parlament potpuno zaobiđen u pregovorima između Srbije i Crne Gore ("Glas javnosti")
"Mi ovog momenta ne delimo dugove na albanske, srpske i crnogorske. Mi sada pregovaramo o ukupnom dugu", kaže za "Vreme" Miroljub Labus
Iz iskustva koje sam stekao jesenas u dijalogu sa sindikatima, čini mi se da je u širokim slojevima našeg društva dosta rasprostranjeno uverenje da je Tito opet među nama, pa da se može živeti na kredit i iznad produktivnosti rada. Još se klackamo između reformi i rumunskog populizma. Ne razumem ravnodušnost javnosti prema količini novca koji je Srbija dobila proteklih dana. Divno sam se osećao u Cavtatu pred 500 svetskih finansijera, ali mi je loše u društvu domaćih "primarijusa", kaže u intervjuu za "Vreme" Božidar Đelić
"Beograd ima 50.000 platežno sposobnih ljudi, spremnih da jednom nedeljno ili jednom mesečno dođu u naš centar", smatra Vladimir Kravčuk, direktor Merkatora za Srbiju. "Mislim da su ovde ljudi željni da kupuju robu u radnji, a ne kod švercera"
"Svi potezi Đinđića i Koštunice u Vojvodini, naizgled međusobno suprotni, imali su zajednički imenitelj – da se spreči autohtono odlučivanje o kadrovskim pitanjima u Vojvodini. Postavljen je aksiom – u Vojvodini ne sme da se odlučuje ni o čemu"
Vreme kada se smatralo da je samo lošoj robi potrebna reklama daleko je iza nas. Današnji jugoslovenski potrošač odlučuje se na kupovinu samo ako ga je reklama u to ubedila. Pitanje koje se onda logično postavlja jeste: može li se na osnovu aktuelnih reklama steći utisak o ekonomskoj moći neke nacije, ili barem o dubini džepova njenih stanovnika
Etabliranje jugo-ambasade u Sloveniji nije pratila briga za novi imidž države Jugoslavije, već finansijska stiska. Rezultat? Simbioza ambasade i JAT-a. Tako će u prizemlju zgrade posle više od jedne decenije ponovo proraditi šalter JAT-a, a pride će ostati i firme privatnih auto-prevoznika