![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/880102_16-01.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/880102_16-01.jpg)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/880040_20-Tomas_Kovijanic_Luda-kuca_01.jpg)
Letnja šema – strani reporteri u Srbiji
Stranci u noći
Nekoliko velikih svetskih listova je tokom leta slalo reportere u Beograd, kako izgleda, talentovanije i rafiniranije od onih mnogobrojnih klišetizirano instruisanih "bad guy – good guy" ratnih izveštača koji su ovuda prolazili
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/877763_36f-01.jpg)
Glas naroda – Dvadeset pitanja o dvadeset Miloševićevih godina (4)
Odgovori čitalaca »Vremena«
Na pitanja o naših dvadeset izgubljenih godina ("Vreme" br. 964, 25. jun 2009), postavljenih povodom dvadesete godišnjice mitinga na Gazimestanu 1989, na kome je Slobodan Milošević ustoličen za nacionalnog vožda, većina čitalaca "Vremena" upušta se u detaljnu i veoma uravnoteženu analizu uzroka tog sunovrata. Završavamo seriju delovima odgovora Slobodana Milića, Saše Mitrovića i Vladimira Oke. Redakcija "Vremena" će nastojati da ohrabri čitaoce da i o drugim temama iznesu svoja gledišta. (Priredio: M. M.)
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/874895_38f-01.jpg)
Glas naroda – Dvadeset pitanja o dvadeset Miloševićevih godina
– odgovori čitalaca "Vremena" (2)
Njegova politika je bila odraz onoga što smo mi želeli, a ni mi nismo znali šta hoćemo
Na pitanja o naših dvadeset izgubljenih godina ("Vreme" br. 964, 25. jun 2009), postavljenih povodom dvadesete godišnjice mitinga na Gazimestanu 1989, na kome je Slobodan Milošević ustoličen za nacionalnog vožda, većina čitalaca "Vremena" koji su se odazvali na tu anketu, upušta se u detaljnu i veoma uravnoteženu analizu uzroka tog sunovrata. Odgovore koje ne objavimo u štampanom, dostupni su u našem elektronskom izdanju. Od mnogih obimnih pisama koja su stigla u redakciju, u prethodnom broju smo objavili delove dirljivog dnevnika naše čitateljke Kose Pakuševskij – o danima koji teku i nose strepnje, rastanke, bolesti, oskudicu i poneku radost u smutnim vremenima; i beleške Gorana Vladisavljevića – o tome kako je njegov otac jednom, 1987, došao kući sa posla i rekao: "Sutra vozim Slobodana Miloševića u Grčku!" U ovom broju objavljujemo odgovore Milana Dinića (23 godine), studenta četvrte godine politikologije na Fakultetu političkih nauka, koji, zbirno, čine celovit esej o tom, ali i o sadašnjem vremenu. (Priredio: M. M.)
Bosna i Hercegovina – Novinari i ratni zločini
Bosna na srpskom tragu
Nažalost, najveće su šanse da će istraga beogradskog suda o odgovornosti novinara u ratu, barem u Bosni, biti iskorišćena za već viđeni scenario kada su u pitanju ratni zločini i suočavanje sa prošlošću: međusobno optuživanje, relativizaciju zločina, skidanje sopstvene odgovornosti i njeno prebacivanje na "one tamo"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/872124_SlobodanV.jpg)
Kultura sećanja – Gazimestan 28. juna 1989
Dvadeset pitanja o dvadeset izgubljenih godina
Prošlo je dvadeset godina otkako je Slobodan Milošević na Gazimestanu 28. juna 1989. na milionskom mitingu povodom šeststote godišnjice Kosovskog boja aklamovan za srpskog vođu; više od dvadeset tri godine otkako je 24. aprila 1987. u Kosovu Polju izrekao rečenicu: "Niko ne sme da bije narod"; deset godina otkako je, posle bombardovanja Srbije 1999. i potpisivanja Kumanovskog sporazuma, narodu "čestitao mir"; još malo pa devet godina od njegovog pada s vlasti; osam godina od njegovog izručenja Haškom sudu; više od tri godine od njegove smrti u ćeliji Haškog tribunala 11. marta 2006; a još malo pa godinu dana od potpisivanja DS–SPS Deklaracije o političkom pomirenju i zajedničkoj odgovornosti za ostvarivanje vizije Srbije kao demokratske, slobodne, celovite, ekonomski i kulturno razvijene i socijalno pravedne zemlje... Procenjujemo da su se strasti dovoljno smirile da bi se razložno govorilo o udesu koji je zahvatio milione ljudi i ostavio pečat na generacijama. Redakcija "Vremena" bi rado objavila gledišta čitalaca o zbivanjima u protekle dve decenije povezanim s njegovom vladavinom
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/872091_govorSlGaz.jpg)
Govor Slobodana Miloševića na Gazimestanu, 28. jun 1989.
O Srbima, bitkama i Jugoslaviji
Šest vekova kasnije, danas, opet smo u bitkama, i pred bitkama. One nisu oružane, mada i takve još nisu isključene. Ali bez obzira kakve da su, bitke se ne mogu dobiti bez odlučnosti, hrabrosti i požrtvovanosti
Zoom
Plaćena podrška Čedi – Da bi narod poverovao da »svi oni nisu isti« potrebno je nešto više od plaćenog oglasa
Tamo gde participira u vlasti, lider LDP-a sličan je svakoj vlasti, a na javnoj sceni doživljava se, i kad nije kriv, kao neko ko prikriva poreklo partijskog i ličnog bogatstva
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/870760_stope.jpg)
Na licu mesta – Vojni objekat Stragari
Vidio ga ko treba
Đeneral Ratko je boravio u vojnom objektu Stragari, koji formiran oko ustaničke barutane, i koji ima sav komfor, heliodrom, bazene, jelene i muflone, a kad je iz njega otiš’o, vele 2003, ili 2004, onda bili bezbednjaci da ga ‘vataju
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/867782_vspecijal.jpg)
Istraživanje – Specijalci u Srbiji (II)
Padobranci, ronioci, izviđači, diverzanti i Kobre
Pripadnici nekadašnje 63. padobranske brigade, poznatiji kao "Nebeske vidre", već su završavali sa zagrevanjem, proveravali opremu i pripremali teren za skokove sa 1500 metara. S druge strane poligona, izviđačko-diverzantski tim izvodio je vežbu eksplozivnog i brzog trčanja iz ležećeg stava, a zatim i uvežbavao druge veštine formacijskog kretanja s oružjem. Svega nekoliko trenutaka potom pojavila se i grupa vojnika pod punom, dvadeset kilograma teškom opremom. Grupa je s već vidljivim znacima umora privodila kraju pretposlednji krug u trčanju na 7200 metara
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/865305_ZJ-Kraljica-Natalija.jpg)
Vek i po od rođenja Natalije Obrenović
Progon i krvavi neredi
Sećanje na prvu novovekovnu srpsku kraljicu nećemo osvežiti pričom o njenom životu na srpskom dvoru i o već dobro poznatom razvodu (1888) sa kraljem Milanom. Naša pažnja će biti usmerena na događaj koji se zbio tri godine kasnije, u ponedeljak 6. maja 1891, koji je tadašnja opoziciona štampa nazvala "Krvavi neredi pri proganjanju Kraljice"
![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/862984_toranj.jpg)
Avalski toranj
Povratak otpisanog
Bio je visok 202 metara i 87 centimetara, težak preko 4000 tona, a sa temeljima od svega metar i dvadeset dubine, jedini toranj te vrste koji "stoji" na tri "noge" i koji je u poprečnom preseku trougao, razume se ravnostrani. Remek-delo. Dizajnirali su ga arhitekte Uglješa Bogdanović i Slobodan Janjić, a inženjerski uobličio akademik Milan Krstić. Građen je od 1960. do 1965. godine, a srušen 29. aprila 1999. godine sa dva navođena avionska projektila. Očevici kažu da je pao tiho, kao da je legao da spava