Izložba – "Dokumenta", Kasel
Dokazi umetnosti
Izložba savremene vizuelne umetnosti Dokumenta, najznačajnija u svetu posle Venecijanskog bijenala, koja se svake pete godine organizuje u Kaselu, zatvorena je prošle nedelje
Izložba savremene vizuelne umetnosti Dokumenta, najznačajnija u svetu posle Venecijanskog bijenala, koja se svake pete godine organizuje u Kaselu, zatvorena je prošle nedelje
U svakom slučaju, 2005. Dobrovićev kompleks dobio je status spomenika, a nezvanično se pretpostavlja da je pravi razlog bilo upravo rastuće interesovanje dobrostojećih kupaca. Bez obzira na stanje kompleksa, to interesovanja potpuno je razumljivo: dva dela ove kaskadne arhitektonske kompozicije ukupno imaju više od 80.000 kvadrata, a lokacija na kojoj se nalaze jedna je od najpoželjnijih za bilo koju poslovnu namenu. Ni tada, ni sada, dobijanje statusa spomenika kulture ipak nije zatvorilo sva vrata potencijalnim kupcima
"Čak i pisac ovih redova ponekad zažali što ne može da se više posveti nekim drugim, atraktivnijim i veselijim političko-sportsko-privrednim temama. No, vrlo je moguće da su i mnogi od onih koji su tokom vekova ostavljali mladost i kosti po Kosovu polju, Kajmakčalanu i Košarama možda imali povoljniju "agendu" i pametnija posla."
Prošle nedelje, a naročito 23. i 24. septembra, na različite načine obeleženo je 20 godina od famozne Osme sednice Centralnog komiteta Saveza komunista Srbije, na kojoj je Slobodan Milošević dospeo u sam vrh tadašnje političke scene, što je predstavljalo uvod u događaje koji su obeležili više nego burnu istoriju Jugoslavije i Srbije u poslednje dve decenije. Tim povodom, "Vreme" donosi pregled najzanimljivijih svedočenja i izjava koje su se ovih dana pojavile u medijima.
Kako god bio realizovan "megaintervju", nadležni mogu Ulemeku i njemu bliskima tek da "pljunu pod prozor". Priča o "400 odgovora na 400 pitanja" stvar je mnogo šira i težište nije u Centralnom zatvoru, već na društvu u celini
"Osim mnogobrojnih dokaza u prilog toj tvrdnji pominjem i Holbrukovo priznanje na sarajevskoj televiziji Hajat, od 19. novembra 2005, kada je pred kamerama rekao: "Dobio sam uputstvo da žrtvujem Srebrenicu, Žepu i Goražde... i osećao sam da to nije u redu." Godinu dana kasnije je to demantovao, ali činjenice ostaju: Srebrenica, koja je bila zaštićena zona Ujedinjenih nacija, nije branjena, a stanovništvo je bilo izručeno organizatorima zločina kako bi bilo deportovano ili ubijeno. Karadžić i Mladić bi na sudu sigurno prozvali Sjedinjene Američke Države, Veliku Britaniju i Francusku i time skinuli veo sa najmračnije epizode šatl-diplomatije, mada sa sebe svejedno ne bi skinuli sopstvenu odgovornost za genocid u Srebrenici"
Miljenko Dereta, u razgovoru za radijsku emisiju "Peščanik", petak 14. septembar
Sve do istupa ministra Dušana Petrovića, pedofilija u okviru Srpske pravoslavne crkve bila je zabranjena tema za svakog ko se u ovoj državi o nečemu pita. Zaboravljajući na činjenicu da crkva nije država u državi, nadležni su uvek imali preča posla ili "važnije" probleme. Za razliku od njih, sudski organi u ostatku civilizovanog sveta odavno su se pomirili s činjenicom da su sveštenici ipak ljudi, a ne zakonom nedodirljiva bića