Lisica i ždral
Volite li Kosovo
U predvečerje moguće okupacije Kosova Lisica i Ždral vas besplatno testiraju: koliko zapravo volite teritorijalni integritet
U predvečerje moguće okupacije Kosova Lisica i Ždral vas besplatno testiraju: koliko zapravo volite teritorijalni integritet
Milionske svote koje su preko kiparske filijale Astra banke isplaćivane raznoraznim firmama povezanim s BK Grupom, "strogo poverljiv" grafikon tih firmi, priznanje Bogoljuba Karića da zarađuje par stotina evra mesečno, ugovor s kosovskom kompanijom koja nije Mobikos, sumnjivi sporazumi sa sumnjivim subjektima koje je Mobtel godinama sklapao... Sve to i još mnogo više, nalazi se u izveštaju austrijskih eksperata o poslovanju Mobtela i papirima koje su nadležni krili godinama, a do kojih je "Vreme" došlo. Sve to i još mnogo više istim tim nadležnima nije bio dovoljan razlog da, kako znaju i umeju, zadrže Bogoljuba u Srbiji
"Nije ni čudo što taj primamljivi prostor u najlepšem delu grada sada privlači čopor hijena koje, privučene smradom truljenja, obigravaju oko lešine"
"Naš prioritet je da nastavimo pružati pomoć u procesu identifikacije što većeg broja nestalih kako bi njihovi posmrtni ostaci bili vraćeni porodicama i kako bismo osigurali istinu i neki oblik pravde za društvo u celini"
Ne može se pripadnik manjine, bilo koje, osećati normalno i punopravnim građaninom ako stalno u Beogradu sluša "Nož, žica, Srebrenica", ili u Zagrebu "Ubij, zakolji, da Srbin ne postoji"
Homerov Margit, Platonove Pesme, Aristotelova Poetika II – o komediji, Njegošev Gorski vijenac, drugi deo – Šaljive zgode Vuka Mićunovića i Vojvode Draška u Mlecima, Sin Don Kihotov Miloša Crnjanskog ili od istog pisca Dnevnik o Čarnojeviću, spaljena verzija ili Šesta knjiga Seoba, Pekićeva Srebrna ruka, Bajronovi Memoari, ili Gogoljeve Mrtve duše – drugi deo, samo su neki od naslova koje verovatno nikada nećete pročitati
Umesto poljoprivredom, mnogi žitelji Bugarske, Rumunije, Srbije, Hrvatske, Makedonije, Albanije i Slovenije, uspešno se bave iskopavanjem antičkih predmeta. Arheolozi godinama upozoravaju, policija godinama "uporno traga", a biznis već godinama cveta bez većih problema
U borbi protiv ilegalne trgovine umetničkim delima i arheološkim predmetima većina svetskih zemalja već uveliko koristi najnapredniju tehnologiju, primenjuje stroge kriterijume za dokumentaciju, razvija sisteme za brzu razmenu informacija. Istovremeno, nadležni za tu oblast u zemljama Balkana još uvek muku muče s primenom najosnovnijih zakona, regulisanjem policijskih snaga, inventarom kulturnih dobara. Međutim, slika takvog haosa postaje kompletna tek kad se svemu dodaju i ratovi na prostoru bivše Jugoslavije
Zvanično, države balkanskog regiona ne nalaze se ni blizu vrha liste država s najvećim brojem ukradenih, a zatim preprodatih umetničkih dela i arheoloških nalaza. Nezvanično, međutim, njihov rejting i prava uloga u art trafikingu (ilegalna trgovina umetničkim delima) nikako nisu zanemarljivi. Odavno poznate kao trasa na trgovačkim putevima koji vode iz Rusije i Male Azije ka Zapadnoj Evropi, vremenom su postale poznate i kao mesta na kojima ilegalni trgovci i samouki "arheolozi" i te kako mogu da profitiraju. O tačnom broju do sada ukradenih kulturnih dobara samo se nagađa – delom zbog političke nestabilnosti, a delom zbog već poslovičnog nemara, mnogi od tih predmeta nisu dokumentovani pre krađe, tako da zvanično nisu ni postojali.
Trka je bila kombinacija ezoterične psihodrame i hiperrealističkog performansa, više kao jedna instalacija