![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2021/11/1592641_10-01.jpg)
Povodom knjige Miroslava Miškovića
On, tajkun
Jedna delegacija iz Evropske unije pitala je Miroslava Miškovića kako mogu da pomognu Srbiji, a on im je odgovorio: "Školujte nam političare!"
Jedna delegacija iz Evropske unije pitala je Miroslava Miškovića kako mogu da pomognu Srbiji, a on im je odgovorio: "Školujte nam političare!"
U Srbiji su se definisala dva veoma udaljena socijalna pola. Jedan čini petina stanovništva sa najvećim prihodima koji su čak 9,7 puta veći od prihoda koje prima najsiromašnija petina stanovnika. Nejednakost prihoda u Srbiji veća je nego u bilo kojoj zemlji EU pojedinačno i skoro dvostruko veća od prosečne nejednakosti Evropske unije
"Može neko da bude tolika ekonomska neznalica pa da kaže kako je neka firma porasla 11.325 odsto za godinu dana, iako je to praktično nemoguće. I da ne zna da je do 2004. kao prihod u ovom biznisu prijavljivana dobit firme, a od te godine po uvođenju PDV-a celokupan obrt. Problem nastaje kad takav čovek počne građanima da objašnjava kako je to što nemaju dovoljno direktno povezano sa tim što sam ja bio uspešan u svom poslu. A mnogo veći problem od crtanja mete na mojim grudima jeste to što takva neznalica vodi državu. Što o ekonomiji priča čovek koji ni stare knjige nikad prodao nije i u čijoj radnoj knjižici nema ništa osim politike. Zato nam ide tako kako nam ide. I ići će još gore, dokle god oni koji državu vode napadaju na ovakav način one koji su nešto u životu napravili"
"Gubici Er Srbije su veći nego što su bili gubici JAT-a. U periodu 2010–2012, neto gubici JAT Ervejza bili su oko 105 miliona evra. Ako ne uračunamo državne subvencije, neto gubici Er Srbije u periodu 2014–2016. bili su 150 miliona evra. Šta smo onda dobili"
"Ako isključite poslodavce, samozaposlene, u Srbiji danas nema više od 1.400.000 zaposlenih. Od 600.000 članova SNS-a, njih koliko radi? Pa, radi verovatno 500.000, a to je onda svaki treći koji radi, a u javnom sektoru čak i mnogo više. Kojim načinom oni napreduju kad partije na vlasti imaju apsolutnu kontrolu nad kadrovskom politikom"
Nakon što su demohrišćani i socijaldemokrate posle višemesečnih pregovora sklopili koalicioni sporazum i podelili resore, u obe stranke izbila je pobuna. Martin Šulc se već povukao sa mesta predsedavajućeg Socijaldemokratske partije Nemačke, dok se Angela Merkel još uvek drži u sedlu. Ako bi, međutim, članstvo SPD-a na predstojećem referendumu odbacilo koaliciju, to bi izazvalo politički cunami
Iako je 2016. rast BDP-a najavljivan kao raketa, ubrzo ga je otopio led, pa spalila suša (nije bilo kiše, slabo je rodio kukuruz). Prognoze ekonomista i političara drastično se razlikuju, a predsednik Vučić za 2018. najavljuje rast – brži od rakete
"Strani investitori će doći tamo gde će lako i brzo da obavljaju posao. Ovde će strani investitor lako i brzo da obavlja posao jedino ako ima direktan kontakt sa predsednikom. Onda je lako i brzo. I takvi će sigurno da dođu, ali ostali neće. I to je problem Srbije, što ostali neće da dođu, samostalno. Znači, naš je problem u izgubljenim stranim investicijama, koje nisu došle zato što teren ovde ne valja, a ne valja zato što je svuda partokratija"
U mom susedstvu je kuća sa kojom se viđam samo noću, kad šetam, kad se pored nje provezem kolima jedva da primetimo jedno drugo
Delegati Socijaldemokratske partije Nemačke odlučili su tesnom većinom da uđu u konačne pregovore sa demohrišćanima o formiranju nove vlade. Od Angele Merkel će do kraja tražiti nekoliko sitnijih ustupaka. Ako ova na to pristane, Nemačka bi vladu mogla da dobije u martu – pola godine nakon izbora
Šta se desilo sa slobodarskom i ponositom Srbadijom, zašto pokorno prihvata svaki novi zulum države, ima li naš Ustav ijedan paragrafčić za koji bismo se mogli uhvatiti u neravnopravnoj borbi, ako do potonje ikada i dođe?
U izveštajima agencija Ujedinjenih nacija za migracije stoji da je 2017. na svetu bilo 258 miliona migranata, da je oko 710 miliona ljudi razmatralo da emigrira, da je njih 66 miliona aktivno planiralo seobe, a da se na put uputilo oko 23 miliona ljudi. Uprkos svim merama Zapada da se zaštiti od neželjenih pridošlica, postavlja se pitanje da li je moguće da se vodi naredi da ne teče