![](https://vreme.com/wp-content/uploads/2024/04/North_Macedonia_Election_26055_6730_a-324x243.jpg)
Glasanje u komšiluku
Severna Makedonija: Sve izvesnija smena vlasti nakon izbora
I predizborne ankete i rezultati prvog kruga predsedničkih izbora održanih 24. aprila, ukazuju na ubedljivu pobedu opozicione, nacionalističke partije VMRO-DPMNE
I predizborne ankete i rezultati prvog kruga predsedničkih izbora održanih 24. aprila, ukazuju na ubedljivu pobedu opozicione, nacionalističke partije VMRO-DPMNE
Više od 17 zemalja podržalo je usvajanje rezolucije Ujedinjenih nacija kojom se poziva da se 11. jul proglasi za Međunarodni dan sećanja na žrtve genocida u Srebrnici 1995. godine. Severna Makedonija postala je jedan od kosponzora rezolucje i pozvala i Srbiju da je podrži. Srpski zvaničnici, pak, izričiti su u negiranju optužbi za genocide i tvrde da bi ova rezolucija otvorila „Pandorinu kutiju”
Makedonski carinici zaplenili su 47 papagaja od državljanina Srbije koji je hteo da ih unese u Severnu Makedoniju, a da ih prethodno nije prijavio, saopštila je makedonska Uprava carina
U poslednja dva meseca kožni lekari u Severnoj Makedoniji dijagnostifikuju jedan do dva slučaja šuge dnevno, bolest za koju se verovalo da je prošlost. Doktori veruju da je broj zaraženih veći, ali se pacijenti ne obraćaju za pomoć zbog sramote
Prihvatanjem francuskog predloga Severna Makedonija je stekla uslove za otvaranje pregovora sa Evropskom unijom. Predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel najavio je da bi to moglo da se dogodi već naredne nedelje. Nije još uvek jasno da li će u tom paketu biti i Albanija
Bugarski i Makedonski intelektualci okupili su se u Klub prijateljstva jer veruju da svojim angažmanom mogu da pomognu razrešavanju bilateralnog spora oko identitetskih pitanja. U prepoznatljivom balkanskom stilu, Bugarska već dve godine blokira makedonske evropske integracije insistirajući na "debugarizaciji" Severne Makedonije i faktičkom priznanju da su Makedonci pre 1945. bili Bugari
Deprimirajuće je poređenje načina na koji razmišlja, govori i deluje makedonski premijer Zoran Zaev i onoga što u Srbiji nude vladajuće, ali dobrim delom i opozicione figure
Nevolja je što se do spasa za Makedoniju ne može stići preko oružja, i što rešenje problema ne leži izgleda u odgovoru na ovih dana često postavljano pitanje – šta može makedonska vojska, koliko ima vojnika, tenkova ili helikoptera, ili kolika je procentualna zastupljenost Albanca u makedonskoj vojsci. Još nekoliko dana žestokih sukobljavanja i pucanja oko Tetova, uz prve civilne žrtve, i stvari bi definitivno mogle otići dovraga – makedonsko društvo bi se u tom slučaju verovatno beznadežno pocepalo po etničkoj osnovi bez mogućnosti da se više ikada sastave vlade u kojima bi zajedno sedeli predstavnici i jednog i drugog naroda. Albanci se ukopavaju u stavu da su žrtve državnog terora, i zajedničku državu sve više vide isključivo kao "federalnu", baš kao i neki strani mediji koji takvo rešenje nazivaju "prelaznim" – pre konačnog cepanja. Većina Makedonaca istovremeno čvrsto stoji na stavu da se s ustupcima jednom mora stati jer će u protivnom Makedonija ubrzo prestati da postoji
Spameri iz Severne Makedonije proizvode lažne vesti koristeći veštačku inteligenciju koja im obezbeđuje veliki broj klikova. Objave koje sadrže molitve za američke vojnike, prepisane tvitove, mimove i slike starih holivudskih pinap-devojaka povezuju se s porukama koje generiše veštačka inteligencija. Stranice koje promovišu lažni američki patriotizam su poželjne platforme za reklamu, jer su u svetu reklame američki klikovi među najvrednijima
Nakon vesti da je današnji napadač u Minhenu poreklom iz Bosne i Hercegovine, ponovo je aktuelizovano pitanje uloge migranata sa Balkana u širenju islamističkog terora u Evropi. O tome je nedavno za Dojče vele govorio antropolog Robert Pihler
Vlada Olafa Šolca predlaže niz mera da poveća broj deportacija iz zemlje nakon što je jedan Sirijac nožem pobio ljude u Zolingenu. Na temi najviše profitiraju desničari
I u najmirnija vremena prvi čovek američke spoljne službe ima pune ruke posla. Ova sadašnja vremena daleko su od mirnih. Postavlja se pitanje koja je muka naterala direktora CIA Vilijama Bernsa da potroši nekoliko dana na Balkanu, gde trenutno ne plamti nikakva upala. Istovremeno, u svetu u ovom momentu ima nekoliko akutnih žarišta. Pomenimo samo Ukrajinu i Bliski istok i ostavimo po strani Venecuelu i nekoliko kriznih žarišta u Africi. Dva su moguća razloga, a oba su naravno geopolitička i imaju veze sa stanjem u Ukrajini